ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 52, 2020-08-17 10:10

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם וליותר מ-100 ומשהו אנשים שבזום שלנו היום, שבעיניי זה מעודד מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבל מאוד שחברי הכנסת לא מגלים את אותו עניין בנושא החשוב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו פותחים עוד ישיבה של ועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא של היערכות לשינויי אקלים קיצוניים ברמה המקומית והלאומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה בדיון הזה, וחשוב לי להגיד את זה, כדיון ראשון בסדרה של דיונים שאנחנו נקיים בהמשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו היום נקיים את הדיון הראשוני שהוא יותר כללי ואחרי זה אנחנו נפרוס את הנושאים לפרוסות ונתמקד בכל דיון בסוגיה אחרת בנושא של ההיערכות של ישראל בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כולנו יודעים שמדינת ישראל, גם העולם כולו, מתמודדים עם ההשלכות הקשות של משבר הקורונה על כל תחומי החיים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנים האחרונות היו מי שהתריעו לעולם מפני סכנה של מגפה עולמית שעתידה להתפרץ, אבל בשגרה של היום-יום מסתבר שקשה להתפנות ולהפנים את גודל הסכנה וההשלכות רחבות ההיקף של משבר מהסוג הזה, במיוחד כשמדובר באיזשהו משהו עולמי, לא נראה לעין, אז בדרך כלל זה נדחה בסדר העדיפויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אנחנו לא נתעשת, אז זה בעצם מה שצפוי לנו עם משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אגיד את זה בכל הזדמנות שתהיה לי, הקורונה היא רק הפרומו למה שעומד לפתחינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאפייני המשבר יהיו דומים בתחומים מסוימים, וגם הוא עתיד להוביל לפגיעה קשה, עולמית, בכלכלות, במערכות הבריאות ובחוסן הלאומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי התחזיות העולמיות, העוצמה וההרס של משבר האקלים יהיו גדולים בהרבה יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם ימשכו לאורך זמן, הם ילכו ויחמירו עם הזמן ולא יהיה לזה חיסון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך תמיד לזכור, לזה אי אפשר יהיה להכין חיסון באיזושהי מעבדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנפגעים העיקריים יהיו כרגיל, קודם כל האוכלוסיות החלשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ככל שהעולם מתחמם, ככה אנחנו עדים לעלייה במקרי מצבי קיצון אקלימיים כמו שיטפונות, שריפות, הצפות, עליית מפלס הים, רוחות, מדבור שפוגע בחקלאות ובביטחון התזונתי ועלול להביא למחסור במים ובמזון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המלחמות של העתיד הן מלחמות על משאבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנים האחרונות אנחנו עדים לרצף של אסונות אקלימיים קשים ברחבי העולם וגם כאן בישראל אנחנו כבר חווים את אותה החמרה בגלי החום, בבצורות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק בינואר האחרון אירעו מקרי הצפות חמורים בצפון מישור החוף ובגוש דן שהובילו לאובדן טראגי של חיי אדם ולנזקים קשים ברכוש לבעלי עסקים, למבנים ותשתיות, לכן אנחנו מביאים היום כאן לוועדת הפנים והגנת הסביבה את נושא היערכות ישראל למצבי קיצון אקלימי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התפקיד שלנו הוא להיערך מראש, להכין את התשתיות, לשפר את המוכנות של המשק הישראלי, של הרשויות והמערכות כדי למזער את הפגיעה הצפויה של משבר האקלים ברגע האמת למינימום האפשרי ואף לזהות את ההזדמנויות הטמונות בו להצמחת כלכלה ותעשייה ירוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל זה צריך להיעשות בשילוב כוחות של כל הגורמים במשק ובמדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ב-29 ביולי 2018 התקבלה החלטת הממשלה 4079 שקבעה בין היתר כי מדינת ישראל מכירה בהתרחשות שינויי האקלים העולמיים ובצורך בהיערכות לקראתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה צעד חשוב בכיוון הנכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כך גם הקמתה של מינהלת ההיערכות לשינויי אקלים שקמה מתוקף אותה החלטת ממשלה, ובראשה עומד מר אלון זסק שנמצא איתנו כאן היום בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נבקש כאן בדיון היום לשמוע מה עשתה הממשלה מאז אותה החלטת ממשלה בשנת 2018.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נבקש לשמוע על עבודת המינהלת ועבודת משרדי הממשלה שחברים במינהלת, מה הם הפערים, הקשיים והבעיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מראש מתנצלת ומודיעה, לדיון הזה נרשמו כל כך הרבה אנשים שנמצאים כאן איתנו ומחוברים בזום אבל לא כולם יוכלו לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום זה היום בעיקר של משרדי הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הארגונים הסביבתיים, טוב שהם כאן, טוב שהם שומעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניירות העמדה שלכם הגיעו לוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בספק אם אנחנו נוכל היום לתת זכות דיבור לכולם אבל אני שוב חוזרת ואומרת, זהו דיון ראשון ואנחנו כמו שאמרתי, נמשיך ונעסוק ונדון בנושאים האלה, ובכל פעם שאנחנו באמת נפרוס את זה לנושא ספציפי, תהיה זכות דיבור ליותר ויותר אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת מכל מי שמחובר ויש לו שאלות, תוך כדי הדיון לכתוב לנו אותן בצ'ט של הזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נרכז את השאלות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נפנה אותן הלאה אחר כך למשרדים הרלוונטיים על מנת שאנחנו נוכל לתת מענה לשאלות שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז באמת כמו שאמרתי, יהיו מספיק דיוני המשך כדי שגם נוכל לתת הזדמנויות נוספות לאנשים להתבטא בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל אני באמת מודה לכל מי שכאן ומביע עניין בנושא החשוב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נפתח עם ניר סתיו, מנהל השירות המטאורולוגי .

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך גם מצגת ואתה תציג לנו את המחקרים שלכם לקראת מה שבאמת צפוי לנו בעתיד הקרוב והרחוק בכל הנושא הזה שקשור לשינויי אקלים שעומד לפתחתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

ניר סתיו: בוקר טוב לכולם.

ניר סתיו: מזג אוויר קיצוני ושינוי אקלים בישראל, אני מבדיל בין שני הדברים.

ניר סתיו: אקלים זה הממוצע.

ניר סתיו: בתוך הממוצע, אם הוא מתפלג כמו איזשהו פעמון, אז יש את הקצוות של הפעמון וזה אותם אירועים קיצוניים, אותו מזג אוויר קיצוני שנמצא כחלק מהאקלים החדש ומהאקלים הקיים.

ניר סתיו: נתחיל באמת במה שאמרה היושבת-ראש.

ניר סתיו: שינוי האקלים זה לא איזושהי תיאוריה ערטילאית, זה כבר כאן, זה קורה.

ניר סתיו: זה גרף שמראה את המלך הטמפרטורות מ-1950 עד סוף המאה.

ניר סתיו: בשחור אלה המדידות עצמן.

ניר סתיו: הכול מדובר על ישראל, לא על העולם הממוצע.

ניר סתיו: אפשר לראות שכבר בישראל עלינו במעלה מאז שנות ה-70, ושנות ה-70 זה לא התקופה הפרה-תעשייתית.

ניר סתיו: אנחנו פה בארץ כבר מזמן, עברנו את ה-1.5 מעלות שמדברים עליהן כל כך הרבה ואנחנו בדרכנו מעלה.

ניר סתיו: אפשר לראות את הגרפים, הירוק והאדום שמדברים על מה שיקרה לטמפרטורה שלנו עד סוף המאה.

ניר סתיו: התשריט האדום זה התשריט של "עסקים כרגיל", האנושות לא עושה כלום.

ניר סתיו: בתשריט הזה, ביחס למצב הנוכחי שהוא כבר חם בצורה משמעותית מהתקופה הפרה-תעשייתית, אנחנו הולכים להתחמם עד סוף המאה לסביבות ה-4 פלוס מעלות.

ניר סתיו: תנסו רק לחשוב, אם עכשיו חם לכם בחוץ, תוסיפו לזה 4 מעלות ותבינו על מה אנחנו מדברים.

ניר סתיו: הגרף הירוק זה הגרף שבו האנושות לאט לאט מתחילה לעשות משהו ומתחילה לצמצם את הפליטות.

ניר סתיו: גם בתשריט הזה הטמפרטורה ממשיכה לעלות עד סוף המאה, אפילו שבתשריט הזה מאמצע המאה כמות הפליטות הולכת ויורדת, וזאת משום שאותם ריכוזי גזי חממה נשארים באטמוספירה וממשיכים לחמם אותה, כך שפעולה שנתחיל לעשות היום, תעזור לנכדים שלנו לטווח של ה-30 שנה הקרובות.

ניר סתיו: לא משנה מה אנחנו נעשה, הטמפרטורות ימשיכו לעלות כמעט באותו קצב.

ניר סתיו: אם אנחנו דיברנו על הממוצע, בואו נפרוט את זה לעונה, רק שנבין מה זה קיץ.

ניר סתיו: בקיץ הטמפרטורות אצלנו בארץ יעלו בצורה יותר תלולה מאשר בשאר עונות השנה.

ניר סתיו: זה משהו כמו 5 מעלות ביחס למה שקורה כרגע.

ניר סתיו: אם ככה, נחשוב על מישור החוף שהיום יש לו משהו כמו 31 מעלות בצוהריים, אז יהיו 36 מעלות, ואם בלילה היום יש 25 מעלות אז יהיה משהו כמו 30 מעלות.

ניר סתיו: רק תוסיפו לזה 60% לחות ותראו איזה כייף.

ניר סתיו: זה טוב שאנחנו עכשיו בקשרים עם דובאי, אפשר ללכת לשם בקיץ ולראות איך זה מרגיש.

ניר סתיו: אני מזכיר שבתוך הממוצע יש את הפיקים, את הקצוות, והקצוות אצלנו יודעות להיות מאוד קיצוניות עוד לפני שינוי האקלים הגדול.

ניר סתיו: הגרף הכחול מראה את מערך הטמפרטורה בטירת צבי ביוני 1942.

ניר סתיו: אתם יכולים לראות את הטמפרטורה שזה שיא הטמפרטורה שנמדדה מאז ועד היום, 54 מעלות.

ניר סתיו: לשם השוואה, גרף של טמפרטורה בבקעה, בגלגל ב-2015, שהייתה מאוד מסעירה כי כמעט נשקה ל-50 מעלות, אבל אתם רואים שלמעשה השיא ההיסטורי עבר את זה.

ניר סתיו: אנחנו נמצאים באזור שנמצא בין אירופה לבין אפריקה ולכן גם בלי שינוי אקלים אנחנו יכולים לקבל מדי פעם חדירה של מערכות קיצוניות גם מצפון וגם מדרום, ולכן השונות הטבעית של האקלים אצלנו היא מאוד גדולה.

ניר סתיו: הפעמון אצלנו הוא מאוד רחב גם אם הממוצע לא זז.

ניר סתיו: אם בכל זאת אנחנו רוצים להבין מה זה אומר, ההתחממות הממוצעת הזאת, בואו ניקח איזה שנה שקפצה מעל הממוצע.

ניר סתיו: בואו ניקח את 2010.

ניר סתיו: מי ששם לב בגרפים הקודמים, 2010 הייתה מן שפיץ כזה שבלט מעל כל שאר השנים ולמעשה היא די דומה לממוצע הצפוי באמצע המאה.

ניר סתיו: מה היה לנו בשנה הזאת?

ניר סתיו: למי שלא זוכר, היו לנו גלי חום באוקטובר–נובמבר עם שבירה של שיאים של 42 מעלות וכן הלאה, והיה לנו נובמבר שלא היה בו גשם.

ניר סתיו: הגשם לא הגיע אפילו בתחילת דצמבר וזה מה שקרה.

ניר סתיו: זה היה הרקע לשריפה הגדולה בכרמל, התקופה הארוכה של היובש והחום.

ניר סתיו: דרך אגב, 2010, שריפות ענק היו לא רק אצלנו.

ניר סתיו: המצב הזה היה מצב שהיה במקומות אחרים בעולם.

ניר סתיו: היו שריפות ענק ברוסיה וכן הלאה.

ניר סתיו: בגדול, יש חשש משמעותי בנושא הזה של שריפות בגלל שינוי אקלים, בגלל שני גורמים: אחד, התקופות החמות הולכות ומתארכות, מה שנקרא גלי חום ושיאי טמפרטורה, וההפוגות בין פרקי הגשם עלולות להתארך, תקופות של בצורת, תקופות של יובש, וזה נותן תשתית לשריפת יערות.

ניר סתיו: אני לא ארחיב בסיפור הזה אבל גלי חום, יש להם משמעות לנושא של בריאות האוכלוסייה, בייחוד האוכלוסייה הקשישה והאוכלוסייה החלשה.

ניר סתיו: מה לגבי משקעים?

ניר סתיו: אלה הגרפים לגבי כמות ימי הגשם אצלנו.

ניר סתיו: אפשר לראות שוב פעם שיש פה איזושהי מגמה.

ניר סתיו: המגמה הפעם היא מגמה של ירידה ולא של עליה.

ניר סתיו: הגרף השחור הוא הגרף של מה שהיה עד עכשיו.

ניר סתיו: אפשר לראות שהעשור האחרון, היו בו פחות ימי גשם מאשר אנחנו היינו רגילים לקבל בשנות ה-60'–70'.

ניר סתיו: כשמסתכלים על המבט קדימה, אז אפשר לראות שהמגמה הזאת ממשיכה ושוב אפשר לראות את ההבדל בין שני התשריטים, של "עסקים כרגיל" ותשריט שבו האנושות עושה משהו בסוף המאה.

ניר סתיו: בסוף המאה זה יבוא לידי ביטוי וזה יכול לתת ביטוי בכמות הגשמים שאנחנו נראה פה, בכמות ימי הגשם.

ניר סתיו: אני בכוונה מדבר פה על כמות ימי הגשם ולא על כמות הגשם שיורדת ביום מסוים, משום שהגשם, אולי יהיו פחות ימים אבל זה לא אומר שבכל יום בפני עצמו יהיה פחות גשם.

ניר סתיו: אפילו אומרים שההיפך.

ניר סתיו: בואו ניזכר רק בתמונות שהיו לנו בינואר השנה.

ניר סתיו: ראינו את נהריה וראינו את תל אביב וראינו את בסיס חיל האוויר בחצור וכן הלאה, את הכמויות הגדולות של גשם שיכולות לרדת בבת אחת.

ניר סתיו: זה לא שלא היה לנו את זה בעבר.

ניר סתיו: גם בעבר, אם הולכים לרקורד ההיסטורי, אנחנו מגלים אירועים כאלה של גשם חזק, אבל מבחינה פיזיקאלית הדבר הזה חי בסדר גמור עם שינוי אקלים, מדוע?

ניר סתיו: אוויר חם יותר זה אוויר שמכיל בתוכו יותר אדי מים, העננים יכולים להיות עם כמות גדולה יותר של מים.

ניר סתיו: העננים הם גם נפוחים יותר, מגיעים לגובה גבוה יותר והשילוב הוא שילוב כזה שענן יכול לתת מכת גשם גדולה יותר מאשר היה בעבר.

ניר סתיו: שוב, הכול יהיה בהדרגה ומשנה לשנה יהיו כנראה שינויים הדרגתיים, אבל זה בא ביחד עם פחות ימי גשם.

ניר סתיו: צריך לזכור, כשמדברים על אירועי קיצון, את התמונות האלה, הן חיות יחד עם התמונות שהראיתי קודם, של השריפות והבצורות.

ניר סתיו: זה חלק מאותו דבר.

ניר סתיו: פחות ימי גשם אבל כל אחד מימי הגשם יכול להיות משמעותי.

ניר סתיו: העננים האלה שהם יותר נפוחים והם יותר עם מים, הם גם יותר עוצמתיים בהיבטים של מכות רוח, של גושי ברד וכן הלאה.

ניר סתיו: מי שזוכר שנה שעברה ביוון, זה היה המראה בחלקידיקי בקיץ.

ניר סתיו: למי שזוכר משהו יותר מקומי, רעננה 2015, תסתכלו על גושי הברד.

ניר סתיו: שוב, זה לא דברים שלא היו בעבר לחלוטין אבל יכול להיות שהסבירות להתפתחות שלהם ככל שניכנס לאקלים חם יותר ולים חם יותר, עלולה לגדול.

ניר סתיו: מה לגבי השלג?

ניר סתיו: כשמדברים על חם, חם, חם, אומרים אוקיי, אז אולי אנחנו לפחות נפטרנו מהשלג, אז באה שנת 2013 ועוד כמה שנים, והראתה לנו שבעצם גם בתוך אקלים חם מאוד הסיפור של השלג עדיין חי ובועט חזק.

ניר סתיו: בגרף שאפשר לראות כאן, אפשר לראות את ההתפלגות, את הפעמון הזה שהטמפרטורות, כאשר כל צבע מראה תקופה אחרת אקלימית: שנות ה-60', שנות ה-70'–80' והתקופה האחרונה.

ניר סתיו: אפשר לראות שהפעמון זז אבל שימו לב מה קורה לזנבות שלו, לקצוות שלו ובייחוד לקצה שלו הקר.

ניר סתיו: הקצה שלו בכלל לא זז, הוא נשאר תקוע שם בטמפרטורות הנמוכות.

ניר סתיו: יחד עם המעבר לממוצע חם יותר, הזנב הזה של אירועי השלג לא פוחת וכשאנחנו עושים לו ניתוח סטטיסטי, ראינו שאין שום הפחתה באירועי השלג בעשורים האחרונים.

ניר סתיו: עד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה אתה מודאג?

ניר סתיו: אני לא מודאג משינוי האקלים כי זה לא יקרה מחר בבוקר.

ניר סתיו: אני מודאג כשאני רואה שלא נערכים ושלא נותנים לזה את המשאבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בדיוק בשביל זה אנחנו כאן, כדי שניערך וכדי שיתנו לזה את המשאבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלון זסק, ראש המינהלת להתמודדות עם משבר האקלים, אותה מינהלת שכמו שהזכרתי בהתחלה, הוקמה בעקבות החלטת הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמח אם תסביר לנו בדיוק מה זאת המינהלת, איך היא עובדת ומה על הפרק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לך גם מצגת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

אלון זסק: בוקר טוב לכולם, דיברה היושבת-ראש קודם על החלטת הממשלה 4079.

אלון זסק: ההחלטה הייתה בעצם אמצע של תהליך.

אלון זסק: היה תהליך סדור מ-2011.

אלון זסק: הכנו המלצות לממשלה.

אלון זסק: החלטת הממשלה בעצם קיבעה את ההחלטות האלה ולאורן הוקמה המינהלת להיערכות לשינויי אקלים.

אלון זסק: תיכף נדבר קצת מה המינהלת עשתה ובאיזה דברים היא התעסקה במהלך השנתיים האחרונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת מינהלת שיושבת במשרד הגנת הסביבה.

אלון זסק: זו מינהלת, תיכף תראי, היא כמעט לא יכולה לשבת מרוב שהיא גדולה במשרד להגנת הסביבה, בטח שלא עם הקורונה.

אלון זסק: דיבר ניר, וניר הוא אחד מהשותפים שאנחנו מאתגרים אותו והוא מאתגר אותנו הכי הרבה במינהלת.

אלון זסק: אם אנחנו מדברים על הניתוח של המגמות, אנחנו רואים שיש ארבע מגמות אקלימיות עיקריות בישראל.

אלון זסק: דיבר ניר בפרוטרוט על הנושא של חם יותר, ובאמת אנחנו מדברים על עד 2100, עלייה של הטמפרטורה בעוד כ-4 מעלות, אבל לא רק חם יותר, אנחנו מדברים על יבש יותר עם פחיתה ממוצעת בכמות המשקעים, של בין 15% ל-25%, לרבות שינוי בתפרוסת שלהם.

אלון זסק: בדרך כלל משקעים זה דבר טוב אבל במידה, מה שנקרא, "תן הגשם בעיתו", ולכן אנחנו צריכים לראות שאנחנו נערכים גם לנושא הזה.

אלון זסק: יש עלייה במפלס של מי הים.

אלון זסק: אם יש מדידות מדויקות מאמצע שנות ה-90, אנחנו כבר רואים עלייה של בין 0.3 ס"מ ל-0.5 ס"מ כל שנה.

אלון זסק: אם דיברו ומדברים על קו האפס תמיד, אז קו האפס שדיברו עליו ב-1990, אנחנו כבר ב-20- ס"מ.

אלון זסק: אנחנו צריכים לקחת את זה בחשבון, בין 15 ס"מ ל-20 ס"מ מפלס מי הים עלה כבר משנות ה-90' שקבעו את קו האפס, וקיצוני יותר הראה ניר, לא אלאה אתכם, תמונות של שיטפונות, של כבישים שנמסים בגלל שהם לא מתוכננים נכון באוסטרליה, בטורקיה ובמקומות אחרים, ושריפות וכו'.

אלון זסק: החלטת ממשלה 4079 דיברה בעצם על כמה דברים, כמובן של היערכות לצמצום הפגיעות בנפש וברכוש ובניית חוסן כלכלי, נקיטת אמצעים להגדלת העמידות של המערכות הטבעיות, כי המערכות הטבעיות הן אלה שיאפשרו לנו לעבור את זה בצורה הכי קלה שניתן.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון, ואנחנו רואים את זה גם מנתוני השירות המטאורולוגי, שאנחנו חייבים בנייה ועדכון של בסיס הידע המדעי לצורך קבלת ההחלטות.

אלון זסק: מה שידענו לפני חמש שנים זה לא מה שאנחנו יודעים היום, וגם אם אנחנו מקבלים החלטות היום, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שההחלטות האלה, יתכן וישתנו לאור הנתונים החדשים שמגיעים כל הזמן.

אלון זסק: הנושא של היערכות לשינויי אקלים הוא אחד מהדברים שמגיע בתנועת מלקחיים גם מלמעלה באופן ממשלתי ולאומי אבל גם מלמטה ברמת האזרח, ברמת התנועות, ברמת הציבור הרחב, ויש צורך קיומי לעשות פעולות משמעויות מאוד בנושא הזה, להעלות את המודעות, להנגיש את הידע על מנת שהוא יגיע גם לציבור וגם למקבלי ההחלטות.

אלון זסק: זה אמנם משבר גדול, ואני רואה פה איתנו את השגריר לענייני שינוי אקלים, גדעון, שהוא גם שותף במינהלת כמובן, שותף פעיל מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איש משרד החוץ, צריך לומר.

אלון זסק: איש משרד החוץ.

אלון זסק: הנושא הזה של היערכות לשינוי אקלים הוא גם הזדמנות.

אלון זסק: הוא הזדמנות על מנת שישראל יכולה להשתלב במאמץ הגלובלי.

אלון זסק: יש כמה דברים מאוד ייחודיים לישראל שאנחנו יכולים להיות אור לגויים, אם זה בנושא מים, אם זה בנושא טכנולוגיה, ואנחנו עושים את זה.

אלון זסק: צריך לנצל את זה.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שגם בנושא האזורי זה סיכוי שאנחנו צריכים להיכנס אליו.

אלון זסק: המינהלת שהוקמה, החלטת ממשלה הייתה בסוף יולי.

אלון זסק: אנחנו הקמנו את המינהלת וישיבתה הראשונה הייתה לקראת דצמבר.

אלון זסק: היו כבר ארבע ישיבות של המינהלת.

אלון זסק: לפני ישיבתה הראשונה כבר הכנו מיפוי ראשוני של משרדי הממשלה, של מה המצב, ובישיבת המינהלת הראשונה למעשה חילקנו את העבודה לוועדות משנה בכל אחד מהתחומים.

אלון זסק: כל נציג במינהלת וגופים נוספים, הזמנו אותו להצטרף לוועדות המשנה, ועדות משנה בתחום החירום ובריאות, משאבי טבע, חקלאות וסביבה, אנרגיה, תשתיות וטכנולוגיה, שלטון מקומי.

אלון זסק: אני אגיד מילה אחת על השלטון המקומי.

אלון זסק: אולי בשונה ובאופן ייחודי ממקומות אחרים, בהחלטת הממשלה הזאת אנחנו רואים שהיישום שלה מושתת הרבה מאוד אמנם גם על הרמה הלאומית, ויש פה משרדי ממשלה שאנחנו משתפים איתם יום-יום, שעה-שעה את הפעילות שלנו: משרד האנרגיה כמובן, משרד הפנים, משרד החקלאות וכו', אבל צריכים לקחת בחשבון שהיישום בפועל יהיה הרבה מאוד במרחב של השלטון המקומי, ולכן הייתה ועדת משנה מאוד פעילה שעשתה גם הרבה עבודה בתחום הזה של השלטון המקומי, איך הרשויות המקומיות, המועצות האזוריות, האשכולות נערכים בעצם לשינויי אקלים, נושא מאוד משמעותי ואולי נושא מפתח בנושא הזה.

אלון זסק: ועדה לאסטרטגיה וכלכלה, כמובן מחקר וגישור פערי ידע והסברה, חינוך ושיתוף ציבור.

אלון זסק: מה עשינו עד עכשיו?

אלון זסק: במהלך השנתיים האלה, מעבר לעשרות ישיבות של הוועדות, למעשה קבענו תרחישי ייחוס לשינוי אקלים, וזה בעזרתם האדיבה של השירות המטאורולוגי.

אלון זסק: מעבר לתרחיש ייחוס לאומי, השירות המטאורולוגי נרתם.

אלון זסק: כל משרד ממשלה רלוונטי ופרטני שרצה לעשות תרחיש ייחוס ספציפי אליו, כמו לדוגמא משרד החקלאות, תרחיש שמתייחס לנתונים הספציפיים שמשפיעים לדוגמא על הנושא של טמפרטורה, זרעים, עונות שנה, צורך בהשקיה וכו', ממש ברמה של מודלים פרטניים, אז עשינו גם את זה.

אלון זסק: מיפינו את המגמות האקלימיות.

אלון זסק: לאחר המיפוי הזה עשינו השפעות שלהם והשלכות שלהם, כשאתם רואים מצד שמאל בעצם מפת חום שמתייחסת לאותן מגמות וניתוח גם של ההשפעות שלהן וגם של ההשלכות שלהן.

אלון זסק: לא צריכים להסתכל בקטן, הכול מופיע בגיליון מיוחד שעשינו להיערכות לשינויי אקלים, של כתב העת "אקולוגיה וסביבה", מומלץ בחום, מדצמבר 2019.

אלון זסק: מיפי של הפעולות לביצוע, והפרויקטים שניתנים כבר היום לתקצוב בטווח הקצר, תוכנית לשינוי אקלים ואנרגיה בשלטון המקומי, עוד פעם, שיתוף פעולה נהדר עם משרד האנרגיה, משרד הפנים וכמובן השלטון המקומי.

אלון זסק: נשמח מאוד אחרי זה אם משרד האנרגיה יוכל להוסיף על זה.

אלון זסק: יש לו שקף מיוחד בשביל הנושא הזה.

אלון זסק: מיפוי של האוכלוסיות הפגיעות והשפעות על מערכות הרווחה.

אלון זסק: אנחנו מדברים על שינוי אקלים, ואת הזכרת את זה וזה מאוד נכון.

אלון זסק: מי שיושפע מזה בעיקר זה אוכלוסיות מוחלשות.

אלון זסק: אנחנו צריכים לדאוג שהקהילות יהיו חזקות יותר.

אלון זסק: אנחנו גם רואים את הנושא הזה עולה וצץ במקומות אחרים בעולם, כדוגמא, התמודדות מול הוריקנים בארצות הברית.

אלון זסק: איפה שהקהילות חזקות ואיפה שהרווחה עובדת כמו שצריך, אז יחסית הדברים הם יותר מינוריים מאשר אסונות גדולים.

אלון זסק: מדדי בריאות והמלצות לפעולה במערכת הבריאות:

אלון זסק: השתתפות בתוכנית Clima-Med של האיחוד האירופי שאומרת, בואו נראה שהשלטון המקומי נכנס לזה, בואו נלביש ונכין אנשים לטובת ההיערכות בשלטון המקומי, וכמובן שיתופי פעולה רוחביים עם השלטון המקומי, האקדמיה ו-NGO.

אלון זסק: התוצרים והמסמכים - רק תמונה ואפילו חלקית מתוצרים שנעשו במהלך הזמן, של כל מיני גופים החל מגופים פרטיים, דרך NGO, דרך גופי חברה, דרך ממשלה.

אלון זסק: יש הרבה מאוד פעילות בנושא.

אלון זסק: כשאנחנו מסתכלים על כיווני הפעולה העיקריים ליישום, אני חילקתי אותם לשלושה שיש חפיפה ביניהם.

אלון זסק: אפשר לחלק אותם קצת אחרת: אחד, זה באמת בנושא של השלטון המקומי ואיך השלטון המקומי והרשויות נערכות לנושא הזה, אם זה באמצעות הכנה ויישום של תוכניות להיערכות, אם זה באמצעות ביזור של מערכות אנרגיה, הפחתת איי חום וכו'.

אלון זסק: משאבי טבע וחקלאות, כל הנושא של שיקום מערכות אקולוגיות, מניעת שריפות, ניהול נגר ומניעת ההצפות וכו', ואם באמצעות צמצום פערי ידע ומו"פ, לרבות הסברה, חינוך, תוכנית שקראנו לה "אקלים לכל ילד", מחקרים, מרכז מידע לשינויי אקלים ומערכות לאומיות לניתור תחלואה.

אלון זסק: בנושא ההמלצות, אנחנו הולכים להגיש דוח שנתי לממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יהיה הדוח הראשון?

אלון זסק: עשינו מיפוי ראשוני בזמנו.

אלון זסק: זה יהיה הדוח הראשון שבעצם יאגום את כל המידע שהיה עד עכשיו.

אלון זסק: כמובן שנחתוך אותו ומהרגע שנתחיל לעצב אותו, אתם רואים מצד שמאל כבר איך הוא מתחיל להיות מעוצב.

אלון זסק: יש עוד מידע שנכנס, אני מניח שנכניס אותו בדוחות הבאים.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שאנחנו רוצים גם להמליץ.

אלון זסק: ההמלצות העיקריות שלנו, ואני אתחיל בהמלצה הראשונה שהיא הכי משמעותית.

אלון זסק: אנחנו למעשה עשינו הרבה מאוד עבודה וראיתם חלק ממנה, אבל אם מדינת ישראל רוצה לקפוץ מדרגה, היא חייבת לעשות את זה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא צריכה להכיר בזה.

אלון זסק: מעבר להכרה שהייתה בהחלטת הממשלה, היא צריכה להבין ולהכיר ולדעת ששינוי אקלים הוא תרחיש אסטרטגי, הוא חלק ממפת האיום הלאומית.

אלון זסק: עד שזה לא יהיה, לא נוכל להתקדם הלאה.

אלון זסק: זה הדבר הראשון שאנחנו חייבים לעשות וכמה שיותר מוקדם.

אלון זסק: יש לזה השלכות מאוד משמעותיות, השלכות כמובן על תקציב רב-שנתי ליישום של הפעולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשאתה מדבר על תרחיש אסטרטגי, אתה מדבר על איום ממש עלינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה תרחיש הייחוס?

אלון זסק: אומרים ששאלה טובה זה כשיש תשובה מוכנה, שאלה מצוינת זה כשיש שקף ושאלה מושלמת זה כשהדובר הבא מדבר עליה, והדובר הבא יהיה רשות חירום לאומית שזה המקצוע שלהם.

אלון זסק: אני מזכיר עוד פעם, אתם רואים את היקף העבודה ואת הנושאים של העבודה, אנחנו המסגרת להגנת הסביבה.

אלון זסק: אנחנו מתכללים את העבודה.

אלון זסק: אנחנו לא נכנסים לסמכויות של כל המשרדים האחרים אבל כן אנחנו רוצים להציג לממשלה את העבודה של כולם, ולכן ברשותך אני חושב שרח"ל זה הגוף שבדיוק יגיד לך איזה תרחיש הוא רוצה ללכת עליו.

אלון זסק: כמובן שלהערכות מקרו-כלכליות על ההשפעות של השינוי.

אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שבחלק ניכר מהדברים, ויש כבר ניתוחים כאלה גם פה, גם באיחוד האירופי, גם ב-OECD.

אלון זסק: כל שקל או דולר או יורו שאתה משקיע במניעה והיערכות, אתה חוסך אחרי זה בין 6 ל-8 ל-10 ל-15 על הצורך בביצוע.

אלון זסק: תמיכה בשלטון המקומי - אנחנו בכספים מאוד קטנים של אנרגיה, של קצת פנים ושלנו הכנו מדריך לשלטון המקומי ביחד איתם, אבל אנחנו צריכים לתמוך בהם על מנת שהם יכינו אותו.

אלון זסק: תהיה דוגמא טובה לאיך צריכים להכין תוכנית כזאת, מעיריית תל אביב עוד מעט, אבל אין ספק שאנחנו רוצים לראות לא רק את העיריות המסודרות והעשירות אלא את כל השלטון המקומי נכנס לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי התקציב הרב-שנתי, אתה מדבר על איזה טווח של היית רוצה לראות?

אלון זסק: עשינו לכם עבודה קלה.

אלון זסק: יש לנו תחזיות כמובן ל-2030 אבל גם שמנו פרויקטים לתקצוב לחמש השנים הקרובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכמה המינהלת מתקצבת היום?

אלון זסק: המינהלת תוקצבה פנימית בתוך המשרד להגנת הסביבה בחצי מיליון שקל ותו לא.

אלון זסק: לא אנשים, לא תקנים, לא תקציב מעבר לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי זה המינהלת במשרד להגנת הסביבה חוץ ממך?

אלון זסק: אני סמנכ"ל משאבי טבע במשרד להגנת הסביבה.

אלון זסק: בנוסף לתפקידי זה אני גם יו"ר המינהלת, ראש אגף מגוון ביולוגי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעבר לתפקיד המאוד מאוד תובעני שיש לך במשרד, אתה גם ראש המינהלת.

אלון זסק: אין אף תקן ייעודי לנושא הזה, וצריך, לשאלתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

אלון זסק: כמובן שגיבוש ויישום של כלי מדיניות ליישום של הפעולות שדיברנו עליהן, כי מדובר בדברים גם לאורך זמן, וניתור של היישום.

אלון זסק: אנחנו חייבים גם ברמת השקיפות, גם ברמת הידע, גם ברמת היכולת שלנו לבצע כממשלה, לדעת מה קורה.

אלון זסק: על מנת שנוכל לעשות את זה אנחנו צריכים שכל המשרדים ידווחו לנו וכך נוכל להציף את זה, לשקף את זה לציבור.

אלון זסק: זו פעילות שנעשתה במשך שנתיים על ידי הרבה מאוד שותפים.

אלון זסק: סך הכול יש שותפות מאוד יפה עם משרדי הממשלה.

אלון זסק: זה לא שהבטחתי להם כסף, כי אין לי כסף לתת להם, אבל ללא ספק יש הירתמות מרשימה של החברה האזרחית, גם של משרדי הממשלה.

אלון זסק: אנחנו יודעים לאן אנחנו הולכים, אנחנו רק צריכים עכשיו ליישם את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם צריכים עוד החלטה שבעצם גם תחליט לתת לזה כסף.

אלון זסק: חד משמעית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וגם תתייחס לזה ברצינות ובחשיבות המתאימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, אלון זסק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב תמר, ברוכה הבאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק דיברתי על התסכול שלי מקודם על כך שאת חברי הכנסת זה לא מעניין, הנושא החשוב הזה, אז אני שמחה לראות אותך פה.

תמר זנדברג: זה מעניין מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וחשוב מאוד.

תמר זנדברג: חשוב ביותר.

תמר זנדברג: פשוט קורים פה עוד המון דברים מעניינים לא יותר אבל חשובים גם לא פחות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכמו שאמרת, אלון, השלב הבא אחרי הדברים שאתה אמרת הם באמת לבדוק איפה הנושא הזה עומד כאיזשהו תרחיש, כאיום אסטרטגי במפת האיומים הלאומיים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גדי עבאדי, ראש תחום תרחישי ייחוס ברח"ל.

גדי עבאדי: בהמשך למה שאלון ציין אני אדגיש מה מתוקף התשתית הנורמטיבית, איך אנחנו פועלים ומה אנחנו עושים גם בשנה האחרונה בהקשר הזה.

גדי עבאדי: ראשית, כל הסוגיה של קביעת תרחיש הייחוס היא מתוך החלטת ממשלה ב/43 שלמעשה רח"ל מוסמכת להגדיר את תרחיש הייחוס ברמה הלאומית על יסוד קביעת הגופים המוסמכים לכך.

גדי עבאדי: רח"ל מרכזת את האיומים והתרחישים מכלל הגופים, עושה עבודת אינטגרציה ובסוף מביאה את כלל האיומים למקבלי ההחלטות אחרי שהגופים עצמם, ראיתם דוגמא, ניר סתיו בהיבט של כל הסוגיה המטאורולוגית, נתנו את אמירתם.

גדי עבאדי: זה לגבי התשתית הנורמטיבית.

גדי עבאדי: לגבי התהליך עצמו, צריך להגיד שאנחנו בהקשר הזה כל חמש שנים, רח"ל ביחד עם הגופים מגבשים תרחיש ייחוס למרחב האזרחי.

גדי עבאדי: פעם אחרונה שזה אושר בקבינט זה היה ביוני 2016, ואנחנו מתכננים במהלך סוף שנה, בתחילת 2021 לאשר את מפת האיום ותרחיש הייחוס העדכני.

גדי עבאדי: בהקשר הזה אני רק אדגיש, אנחנו בשנה וחצי האחרונות בעיצומה של עבודת מטה עם כלל הגופים.

גדי עבאדי: כחלק מקביעת תרחיש הייחוס אנחנו קודם מבצעים את התהליך של מיפוי האיומים.

גדי עבאדי: אנחנו נפגשנו עם גופים רבים במדינה, משרדי ממשלה, רשויות ייעודיות, גופי חירום והצלה ולמעשה ניסינו למפות את כלל האיומים על מדינת ישראל.

גדי עבאדי: לפני שאתה הולך וקובע מה האיום לייחוס, אתה קודם מנסה לדעת ולהבין מה הם האיומים עצמם.

גדי עבאדי: זה התהליך.

גדי עבאדי: צריך להגיד שאנחנו בשבועות האחרונים אישרנו עקרונית את מפת האיום בתוך רח"ל ואנחנו עכשיו בתהליך אישור מול הגורמים המוסמכים.

גדי עבאדי: בהמשך אנחנו גם נוציא את המשמעויות בסיוע משרדי הממשלה, כי בסוף יש פה היבטים גם תקציביים וגם היבטים נוספים, כי המפה לא עומדת בפני עצמה.

גדי עבאדי: זה לגבי התשתית הנורמטיבית.

גדי עבאדי: לגבי מה שדובר פה, המגמות האיפיוניות, כשאנחנו באנו לקבוע את מפת האיומים, אנחנו הסתכלנו כמובן על המגמות האקלימיות העולמיות.

גדי עבאדי: מה שגם ניר סתיו אמר וגם אלון, יבש יותר, חם יותר ויותר מסכי גשם, כלומר יש לנו מגוון אירועי אקלים שאנחנו חייבים לקחת אותם בחשבון.

גדי עבאדי: אנחנו צריכים גם להפריד איומים אקלימיים בציר הזמן, דברים שהם בטווח המיידי, איומים שהם איומים מתפתחים ואיומים עתידיים.

גדי עבאדי: למרות שיש איומים משמעותיים ארוכי טווח, נכון לעשות מיפוי בצורה מדורגת.

גדי עבאדי: גם חלק מתוכניות המענה צריכות להיות בהלימה לאיומים שמתפתחים או קיימים כבר.

גדי עבאדי: דובר פה על שיטפונות, הצפות, שריפות, גלי חום, זה יותר הדברים שאנחנו כרגע קובעים ועליהם צריך להסתכל בתוכניות המענה.

גדי עבאדי: בהקשר הזה שדיברנו על האיום האקלימי ובציר הזמן לפי שלוש נקודות זמן, אני חושב שראוי להסתכל בהיבט העולמי, אני קורא לזה פורום דאבוס.

גדי עבאדי: כל שנה הפורום הכלכלי העולמי בדאבוס מפרסם את מפת הסיכונים העולמית.

גדי עבאדי: אנחנו כבר מספר שנים עוקבים אחרי המפה הזו, מסתכלים בעיקר בהיבטים כלכליים, אבל ראינו גם באירוע הקורונה שההיבטים הכלכליים זה היבטים מאוד משמעותיים כשאתה מדבר על איומים ועל ניתוח אירועים.

גדי עבאדי: הם למעשה לקחו את כלל האיומים העולמיים, ניתחו אותם בהקשר של סבירות וחומרה שהם יתקיימו ובהקשר של ההשפעה.

גדי עבאדי: מול הדבר הזה הם עשו מפת סיכונים עולמית בהיבטים הכלכליים, ואנחנו רואים שנה אחרי שנה בשנים האחרונות שאיומי האקלים למעשה במפה הזאת תופסים את המקום המשמעותי ביותר.

גדי עבאדי: לאחר מכן סייבר, נתונים.

גדי עבאדי: רואים אחרי זה אירועים מדיניים, ביטחוניים, פוליטיים, כלומר אנחנו רואים שבראיה הלאומית-הכלכלית המשברים האקלימיים, יש להם משקל משמעותי בגיבוש המפה העולמית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא רק משקל משמעותי, אתה אומר שהם תופסים את המקום הראשון בשנים האחרונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדהים.

גדי עבאדי: כן.

גדי עבאדי: אפשר גם להעביר את המפה שעושה פורום דאבוס כל שנה.

גדי עבאדי: זה ממש בולט.

גדי עבאדי: הם מסתכלים גם בהיבטים כלכליים, אבל ראינו, ההיבטים הכלכליים הם משמעותיים וזה פשוט בולט במיקום שלו.

גדי עבאדי: זה לגבי מפת הסיכונים העולמית של פורום דאבוס.

גדי עבאדי: הסתכלנו על המפה הזאת, הסתכלנו על אירועי האקלים ואז באנו לתהליך הניתוח בתוך מדינת ישראל.

גדי עבאדי: התהליך עצמו לקח מספר שלבים.

גדי עבאדי: ראשית, ריכזנו את כלל האירועים הפוטנציאליים מתוך ההסתכלות העולמית.

גדי עבאדי: נפגשנו עם כלל הגופים.

גדי עבאדי: נפגשנו עם הרשות המטאורולוגית.

גדי עבאדי: נגענו לכל איום שיכול להיות פוטנציאל למדינת ישראל.

גדי עבאדי: איומים בהקשר הזה זה איומים שהם מעשה ידי-אדם, בעיקר איומים ביטחוניים, איומי טבע, תקלות תפעוליות, כלומר לקחנו ארבע משפחות של איומים וניתחנו בתוכן לדעת מה האיומים המשמעותיים.

גדי עבאדי: לאחר מכן עשינו תהליך של חקר ביצועים וניתוח תחת ההסתכלות של גם כל אירוע בהקשר של כמה המדינה צריכה להשקיע משאבים.

גדי עבאדי: יש איומים מקומיים שגופים יכולים להסתדר, אבל יש איומים שלמעשה מספר גופים במדינת ישראל, צריך את המעורבות שלהם ואז למעשה הם עולים קומה, שזה איומים יותר רחבים ומשמעותיים.

גדי עבאדי: אחרי שעשינו את הניתוח הזה, הסתכלנו גם על החומרה וההסתברות שזה יקרה.

גדי עבאדי: הסתכלנו גם על היבטים כלכליים ואותם צריך להדגיש.

גדי עבאדי: אנחנו עדיין לא השלמנו אותם.

גדי עבאדי: יש תהליך שאנחנו צריכים להשלים מול משרד האוצר ואנחנו צריכים עוד להכין את התהליך, אבל הסתכלנו על המרכיבים בעיקר של חומרה של האירוע ואז הסתברות שזה יתרחש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד האוצר בכלל היה מעורב עד עכשיו?

גדי עבאדי: אנחנו לאוצר הצגנו למעשה את המתודולוגיה, את התהליך שאנחנו עושים.

גדי עבאדי: בגלל זה אמרנו שאנחנו עדיין במהלך עבודת המטה.

גדי עבאדי: כמו שעשינו גם בתרחיש הקודם, אנחנו נבוא ונציג את זה לאוצר, את ההסתכלות, שאנחנו כמובן נצטרך לקבל גם היבטים תקציביים כי בלי מעטפת תקציבית ובלי הסתכלות תקציבית העבודה הזאת לא תהיה שלמה, וזה נכון להשלים את התהליך.

גדי עבאדי: בגלל זה אמרתי בפתיח שאנחנו בעיצומה של עבודת המטה ואנחנו צריכים להשלים את העבודה עם כלל משרדי הממשלה.

גדי עבאדי: אחרי שעשינו את המיפוי הראשוני, צריך להגיד שעשינו את המיפוי ואת המתודולוגיה.

גדי עבאדי: ישבנו כמעט עם כלל משרדי הממשלה, הצגנו להם התהליך, הסברנו להם איך זה מתקיים.

גדי עבאדי: ברגע שאנחנו מסכמים את המפה, אנחנו נבוא וניתן בה את הסימנים התקציביים כי אחרת זה לא יהיה שלם.

גדי עבאדי: אנחנו עשינו למעשה מפה אינטגרטיבית שראינו מה זה איומים ברמה המקומית, ברמה האזורית וברמה הלאומית.

גדי עבאדי: בסוף כשאנחנו נבוא ואנחנו נמליץ, אנחנו נגיד מה מבחינתנו נכון להכניס לרמה האזורית וללאומית.

גדי עבאדי: בהקשר שלנו שהתכנסנו פה, ההקשר של האקלים, אנחנו הסתכלנו גם על אירועי אקלים.

גדי עבאדי: אני לא אגיד מה שאמרו ניר סתיו ואלון.

גדי עבאדי: אנחנו זיהינו ביחד עם הגופים עצמם שהאירועים האקלימיים, ואנחנו מסתכלים על העולם, יש להם משקל משמעותי כשמסתכלים על האיומים על המשק.

גדי עבאדי: די להסתכל באירוע שהיה בינואר 2020, השיטפונות שהיו גם בנהריה וגם בדרום תל אביב ובאזורים נוספים, להבין את ההשפעות הכלכליות של האירוע.

גדי עבאדי: כשמנתחים, מבינים שיש פה השפעות גם בטווח הקצר, גם בטווח הבינוני וגם בטווח הארוך.

גדי עבאדי: אנחנו נדרשנו להסתכלות יותר רחבה על האיומים האלה ולפיכך בראייתנו, וזו תהיה המלצה שלנו בגיבוש מפת האיום, להסתכל על סוגיות אקלימיות כחלק אינטגרלי ממפת האיום שאנחנו הולכים לאשר מול הגופים המוסמכים.

גדי עבאדי: צריך לציין שבמפת האיום הקודמת נכנסה כל סוגיית השריפות.

גדי עבאדי: דובר על השריפה ב-2010 ו-2016.

גדי עבאדי: למעשה זה נתן דחיפה לעיסוק בנושא וזה נכנס לתוך מפת האיום הלאומית.

גדי עבאדי: קונקרטית אנחנו מסתכלים על שיטפונות והצפות כמקרה בוחן לבחון את השפעות האקלים על כלל הגופים במשק.

גדי עבאדי: במקרה של שיטפונות והצפות, יש פה מספר גופים, משרדי ממשלה, החל מהרשות המטאורולוגית, בהמשך עם הרשות ההידרולוגית וכלה ברשות הניקוז במשרד החקלאות.

גדי עבאדי: רק ראינו נושא אחד שחותך לפחות שלושה משרדים אם לא יותר.

גדי עבאדי: יש פה גם את מינהל התכנון, כלומר, הסתכלות אינטגרטיבית על איום, וברגע שנציף אותו ונכניס אותו לתוך מפת האיום הלאומית, אני בטוח שזה יקדם את עבודת המטה להכנסת איומי אקלים לתוך המפה הלאומית.

גדי עבאדי: עד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל אני חושבת שזה מעניין וחשוב לראות שאתם מתייחסים לנושא הזה, ואתה אומר שכבר שנים אתם מנתחים את המגמה גם העולמית ולוקחים את זה לרמה הלאומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה בתסכול, אני חייבת לומר, את חוסר ההלימה בין ההבנה שלכם לבין חוסר ההבנה בקרב הרשות המבצעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול אותך מתי אתם מתכוונים להביא את התוכנית הזאת שלכם לאישור הממשלה על מנת שמשם היא תלך לאישור הקבינט מדיני-ביטחוני?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה מדבר על תרחיש ייחוס שמדבר על איום אמיתי ומשמעותי מבחינה ביטחונית על מדינת ישראל, וזה מסוג הדברים שאנחנו לא שומעים מחוץ אולי לחדר הזה ובאמת מיודעי דבר שמתעסקים בנושא הזה של אקלים, בקרב הפעילים פה בארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתי אתם מתכוונים להביא את הדברים האלה לממשלה ומה אתם מתכוונים מבחינת הדרישות שלכם, מבחינת תקציב ויכולת להתמודד עם הדבר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי צריך איזשהו גוף ברמה הלאומית שלנו שיתכלל את הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המינהלת שאלון זסק עומד בראשה היא מינהלת שטובה אולי לרמה של תכנון וברמה של מדיניות אבל היא לא ברמה המבצעית, היא לא ברמה שהיא יכולה לתכלל את זה לכלל פעולות בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה האם אתם מתכוונים לקחת את זה אליכם כרח"ל?

גדי עבאדי: שני דברים.

גדי עבאדי: בהיבט של מפת איום, מפת איום ותרחיש ייחוס מוצג פעם בחמש שנים לקבינט, כי זה לא אירוע של יום, זה אירוע ארוך-טווח.

גדי עבאדי: פעם אחרונה, אמרתי, זה היה ביוני 2016.

גדי עבאדי: אני לא רוצה להגיד אם זה יהיה בדצמבר 2020 או ברבעון ראשון של 2021, אבל לפחות מה שאנחנו מתכוונים זה להביא את זה בתאריכים האלה ולאשר את זה עם הגופים המוסמכים.

גדי עבאדי: אני לא רוצה להתחייב לתאריך מתי אנחנו מציגים את זה לקבינט ולממשלה, אבל אנחנו לפחות בשאיפה שזה יהיה לא יאוחר מהרבעון הראשון של 2021.

גדי עבאדי: זה מבחינת התהליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתה יכול להגיד כאן לוועדה שרח"ל מבינה שמדובר באיום אסטרטגי על מדינת ישראל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם ההבנה הזאת חלחלה בקרב רח"ל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם הנושא הזה מובן?

גדי עבאדי: אני יכול להגיד שלגבי האיום האקלימי, לפחות בניתוח שלנו בדרגי העבודה, ואני מדגיש, בדרגי העבודה, ההבנה שלנו שהאיום האקלימי, אי אפשר להתעלם ממנו והוא חייב להיכנס למפת האיום הלאומית כי יש לזה היבטים משמעותיים.

גדי עבאדי: מול האמירה הזאת אנחנו גם המלצנו להכניס מרכיבים אקלימיים לתוך מפת האיום, מה שבעבר זה היה בצורה יותר מצומצמת.

גדי עבאדי: ברגע שאנחנו נשלים את העבודה ונפרסם את מפת האיום הלאומית, אז גם חברי הוועדה וגם הפורום הנכבד פה יוכל לראות שכמות איומי הטבע והאיומים האקלימיים, יש להם משקל לא מבוטל במפת האיום הלאומית הרבה יותר מאשר היה בעבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר לי שפעם אחרונה שעשיתם שרטוט של תרחישים כאלה, זה היה מתי, 2016?

גדי עבאדי: פעם אחרונה שזה הוצג לקבינט זה היה ביוני 2016.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם לא מבקשים להביא את הדברים עכשיו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לחכות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להבהיר לקבינט את הסוגיה הזאת ולשים איזשהו תרחיש ייחוס אקלימי ולהתחיל לפעול בדרך שבה צריך להתחיל לפעול במדינה מתוקנת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לחכות?

גדי עבאדי: אז אני יכול להגיד שהתהליך לפחות להבנתי, עדיף שהוא יהיה גם סדור בשביל להגיע להישגים יותר משמעותיים.

גדי עבאדי: יש פה יגידו שהתקבלו החלטות כאלה ואחרות שלא היה להן מה שנקרא עורף וגיבוי תקציבי.

גדי עבאדי: אני מאמין שאם אנחנו נעבוד בצורה סדורה, נשלב את כלל הגופים, ניקח נושאים ספציפית, לא להגיד את כל אירועי האקלים.

גדי עבאדי: אנחנו בכוונה מדגישים את סוגיית שריפות ושיטפונות והצפות, כלומר דרך נושאים קונקרטיים נוכל לקדם יותר טוב את האיום הזה.

גדי עבאדי: ברגע שאנחנו נדבר על איומים, יכול להיות שהם מאוד משמעותיים אבל נדבר על כלל האיומים ונשים את כולם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם לא מכניסים את הנושא של ביטחון מזון, אתם לא מכניסים את הנושא של בריאות התושבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עוד המון נושאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העניין הוא שאתם צריכים להבין שעד שאתם לא תכריזו על זה כאיום אסטרטגי ואתם לא תביאו את זה במלוא המשמעות ומלוא התוקף למעלה, אז לא תחלחל ההבנה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה לא יכול רק להסתפק בהצפות ושריפות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הרבה יותר גדול מזה.

גדי עבאדי: אנחנו גם נציג את המפה.

גדי עבאדי: אני לא סתם אמרתי בפתיח, דיברתי על המגמות האקלימיות הרחבות.

גדי עבאדי: דיברתי על פורום דאבוס שמדבר על אירועים אקלימיים משמעותיים, רחבים.

גדי עבאדי: כשאנחנו מדברים על זה אנחנו קודם נותנים את כל התופעה.

גדי עבאדי: אנחנו מדברים, אנחנו לא מתעלמים ממנה.

גדי עבאדי: מצד שני אנחנו מדברים על איומים קונקרטיים.

גדי עבאדי: דובר פה על סוגיית משברי מזון.

גדי עבאדי: יש פה הרבה מאוד היבטים נוספים שגם קיימים במפה.

גדי עבאדי: השאלה מה המיקום שלהם ומה לטיפול מיידי ומה לטיפול של מחקר, של פיתוח יכולת.

גדי עבאדי: יש מדרגים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שאני אומרת זה עניין של פריימינג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתם לא תעבירו את זה, אתם כגוף שיש לו את היכולת לבוא ולהמליץ בנושא הזה, אם אתם לא תעשו את הפריימינג של שינוי מאיזושהי בעיה סביבתית למשהו שהוא משברי, מדיני, אז יהיה קשה מאוד אחרי זה באמת גם לקבל את התקציבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא של הכרזת מצב משבר אקלימי היא לא סתם הכרזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משהו שאחרי זה גורר התנהלות של מדינה, ואם האיחוד האירופי הכריז על זה והמדינות באירופה הכריזו על זה, השאלה היא איפה אתם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם אחרי זה צריכים לתפעל את הדבר הזה, אז יש לכם תפקיד בדחיפה על ההכרזה הזאת על מנת שאחרי זה תוכלו גם לעבוד עם זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוכלו לקבל תקציבים ותוכלו לעשות עם זה משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם צריכים פה להיות הרבה יותר אסרטיביים.

גדי עבאדי: אני חושב שמי שמסתכל על מה שהיה בגיבוש של תרחיש הייחוס הקודם ומה שקורה היום וגם המינהלת שאלון זקס עומד בראשה וגם החיבור עם גופים נוספים, עם הרשות המטאורולוגית, עם הגופים שעוסקים בענייני אקלים, יכול כן לראות שיש פה שינוי בהתעסקות, הצפה של מרכיבים שבעבר לא היו.

גדי עבאדי: אפשר להגיד שהפעולה צריכה להיות יותר מיידית, משמעותית.

גדי עבאדי: אני לא שם אותה בצד, אבל אני אומר שאם אנחנו באמת רוצים לקדם את הנושאים, אנחנו צריכים לעשות אותם בצורה סדורה בלרתום את הגופים, כי אני יכול להגיד, נכון, את צודקת, צריך להצהיר את זה.

גדי עבאדי: אני לא שולל את הדברים אבל אני אומר מצד שני, בשביל כן להניע את הדברים וכן לקדם אותם צריך לשלב את הגופים.

גדי עבאדי: עובדה שיש פה החלטת ממשלה 4079, ותשאלי האם יש לה היבטים תקציביים.

גדי עבאדי: את שאלת קודם את אלון, מה הגודל של המינהלת, כמה אנשים.

גדי עבאדי: האם יש אנשים שעוסקים בכך בצורה מלאה ורחבה?

גדי עבאדי: אני יכול להגיד לך שאנחנו, שאנחנו מסתכלים על תרחיש ייחוס ומפת האיום, מי שמסתכל על המפה הקודמת ומי שמסתכל על המפה הנוכחית, הן לא דומות.

גדי עבאדי: ההיבטים האקלימיים תופסים בה מקום הרבה יותר משמעותי מאשר היה בעבר.

גדי עבאדי: להגיד שאנחנו לא עוסקים בכך, אני חושב שזו אמירה שהיא לא נכונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת לא הייתה האמירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האמירה הייתה איך אתם מתרגמים את האמירה הזאת לכדי מעשים בשטח.

גדי עבאדי: אני אגיד רק פרט קטן.

גדי עבאדי: בכוונה שמתי את השיטפונות וההצפות.

גדי עבאדי: אנחנו התחלנו תהליך עם הגופים, גם עם רשות ניקוז, גם עם הרשות המטאורולוגית וההידרולוגית.

גדי עבאדי: אנחנו כותבים תרחישים ייעודיים לאירועי אקלים.

גדי עבאדי: ברגע שיהיה את התרחישים, אפשר גם ללכת למשרדים הכלכליים ולהגיד, זה מה שצפוי להיות, זה המשמעויות התקציביות, לנתח את ההשפעות מהאירועים שהיו בנהריה ובדרום תל אביב, לנתח את השפעות הביטוח בהקשר הזה, להביא לגורמים הכלכליים את ההיבטים, כמה זה עולה למשק.

גדי עבאדי: ברגע שנעשה עבודה מסודרת ביחד איתם, נוכל להביא עבודה שלמה ובאמת להניע את התהליך שכולנו שותפים לו.

גדי עבאדי: בסוף כולנו רוצים שהאיומים שבאמת משפיעים על מדינת ישראל יהיו במפת האיום הלאומית.

גדי עבאדי: אני אומר את זה כי אם לא היינו מאמינים בזה, לא היינו פועלים לממש את זה.

גדי עבאדי: שאלת איך אנחנו מקדמים את זה.

גדי עבאדי: אנחנו נקדם את זה דרך זה שאנחנו משלבים את זה במפת האיום הלאומית, שלב ראשון.

גדי עבאדי: בשלב שני נביא את זה למקבלי ההחלטות בדרג המדיני אחרי שבאמת נשלים את העבודה עם כלל הגופים בדגש עם הגופים הכלכליים.

אלון זקס: אני רק אוסיף שרח"ל עכשיו גם לקחה את האחריות להיות היושב-ראש של ועדת המשנה לחירום במינהלת, זה בין השאר כי הם הכירו בנושא הזה.

אלון זקס: דיברנו על שבע ועדות משנה בתוך המינהלת.

אלון זקס: הוועדה של חירום שאני עמדתי בראשה כי לא היה גוף שיעמוד בראשה, אז בדיוק לפני מספר שבועות העברנו את המקל בצורה מסודרת לרח"ל.

אלון זקס: הם לוקחים את זה.

אלון זקס: זה חלק גם מתפיסת ההפעלה שלהם של ה-DRR, ה-disaster risk reduction שבא ואומר, אם ניערך כמו שצריך, כשיגיע אותו אסון אקלימי המשמעויות שלו תהיינה פחותות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר שרח"ל לוקחת את המינהלת?

אלון זקס: לא, לא, את ועדת המשנה לנושא חירום במינהלת.

גדי עבאדי: סגן ראש רח"ל, איתן יצחק מוביל את תת-ועדת החירום במינהלת שינויי האקלים.

גדי עבאדי: הוא ירכז את כלל הגופים שעוסקים בכך וזה בדיוק בהלימה למה שאלון אומר, איך רח"ל נכנסת לזה לא רק במפת איום ותרחישי ייחוס אלא גם בפעולה משמעותית בשטח.

גדי עבאדי: נקודה אחרונה.

גדי עבאדי: ה-DRR, וזה ההבנה שלנו, זה לא מספיק שנגיד מה האיום, אלא להגיד מה הפעולות שנתן לעשות בשביל להפחית את הסיכונים.

גדי עבאדי: זה בעיקר בולט בתוכניות שכשאתה בונה תרחיש, אתה אומר איך ניתן להפחית או למנוע אותו לפני שאתה עושה את תוכניות המענה.

גדי עבאדי: זה דבר מאוד מרכזי שאנחנו גם בוחנים אותו, ויש לנו גם בעלת תפקיד שעוסקת בכך באופן פרטני.

גדי עבאדי: עד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: תודה רבה מיקי.

תמר זנדברג: סליחה באמת בשם שאר חברי הכנסת.

תמר זנדברג: זה באמת אחד הנושאים החשובים ואני רוצה לקחת את משבר הקורונה כדוגמא גם לבדל הדיון שאני שומעת כאן, ולהגיד שאני קצת אפילו יותר מודאגת ממה שהייתי כשנכנסתי, והייתי מודאגת כשנכנסתי, ואני אסביר.

תמר זנדברג: במשבר הקורונה כמו שקורה הרבה פעמים במשברי חירום, פתאום יש מצב חירום, ומצב חירום זה מצב שלפחות ישראל כמדינה שהיא מורגלת במצבי חירום, מלחמות, להסתדר, פתאום כשמשהו תוקף אותנו, בזה דווקא איכשהו מצליחה להסתדר.

תמר זנדברג: גם במשבר הקורונה, ישראל, אני חייבת לומר, תפסה את העניין, עשתה סגר מוקדם, זה היה האמצעי המרכזי שלנו, והצליחה בגל הראשון.

תמר זנדברג: כל זמן שזה היה חירום, אז זה מחזיק כי גם כל השאר הדברים מושהים ומערכת הבריאות לא מתפקדת על שום דבר אחר ויש סגר ואנשים בבית.

תמר זנדברג: מתי מתחילה הבעיה שלנו?

תמר זנדברג: בחירום-שגרה או בשגרת חירום, וזה המצב שאנחנו נמצאים בו כרגע.

תמר זנדברג: מצב החירום יכול לקרות בכל רגע.

תמר זנדברג: בניגוד לקורונה, הוא גם צפוי.

תמר זנדברג: יודעים שזה עומד לקרות.

תמר זנדברג: זה שרח"ל, שאגב, במשבר הקורונה דווקא לא הייתה מהגורמים המצטיינים, בוא נגיד את זה בלשון המעטה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, היא פשוט לא עורבה.

תמר זנדברג: אבל זה שיש רשות חירום עם שם יפה, זה גם השם של הבת שלי, זה יפה מאוד, רח"ל.

תמר זנדברג: זה שזה קיים לחירום ויש להם תרחיש מה יקרה עם שיטפונות, זה בסדר גמור.

תמר זנדברג: זה חשוב כי אם חס וחלילה אנשים, בתיהם יוצפו והרחובות שלנו ישטפו, אז זה חשוב לתפקד בחירום, אבל משבר האקלים הוא משבר צפוי שיש המון מה לעשות כדי, לא יודעת אם למנוע אותו, בטח לא מדינה בסדר גודל של ישראל, אבל בוודאי ובוודאי להפחית אותו ובוודאי ובוודאי להיערך אליו בצעדים מונעים, וזה שגרה עם פחות הילה של קרב.

תמר זנדברג: לא נכנסים עכשיו למצב חירום ומכנסים קבינטים וחמ"לים.

תמר זנדברג: צריך לראות איזה עצים נוטעים ואיפה ואיך מנקזים את אגני הנחלים ואיך מפחיתים את השימוש באנרגיה, איזושהי התייעלות אנרגטית שהיא מאוד חשובה.

תמר זנדברג: זה שורה של המון דברים שההמלצות בהן כתובות מכאן עד הודעה חדשה.

תמר זנדברג: ראיתי שהממ"מ ערך מסמך, ישראל חתומה על ההסכם, מהסכם פאריז זה עוד כתוב שם, וזה הרבה יותר מדאיג, אחד.

תמר זנדברג: שניים, לא פתאום יוצא מצב חירום וצריך ללבוש את המגפיים ולשים את השכפ"ץ, וזה עולה כסף.

תמר זנדברג: זה עולה כסף, הרבה, אבל זה חוסך הרבה יותר בחיי אדם וגם במשמעויות הכלכליות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה קונספט שאנחנו לא חזקים בו.

תמר זנדברג: זה קונספט שאנחנו לא חזקים בו אבל אני לא חושבת שאנחנו צריכים להשלים עם העובדה שאנחנו לא חזקים בו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגלל זה אני פה.

תמר זנדברג: בדיוק.

תמר זנדברג: לתפיסתי, על זה הדיון, הרבה יותר מאשר איך ניערך לשיטפון, ואנחנו מדינת חוף, יהיו כאן שיטפונות, אבל איך אפשר לשים את הביצורים.

תמר זנדברג: במשבר הקורונה זה היה מאוד בולט כי כל זמן שהיינו צריכים לתפקד בחירום, אז אוקיי, כל השאר מושהה והכול מתפקד, אבל ברגע שצריך להיכנס לשגרה שבה צריך לתעדף את מערכת הבריאות ולראות איך מתפקדים עם מערכת החינוך באופן שגרתי עם המשבר, שם זה הרבה יותר קשה וזה מה שהביא את ישראל להיות היום מדינה אדומה, אולי הכי אדומה בעולם או בין הראשונות.

תמר זנדברג: במשבר אקלימי זה בסדר גודל של פי מיליון מזה.

תמר זנדברג: שוב, בניגוד לקורונה זה צפוי, לכן אני חושבת שאנחנו צריכים פה את משרד האוצר, אנחנו צריכים פה את משרד ראש הממשלה.

תמר זנדברג: רח"ל, עם כל הכבוד, אין לי שום דבר נגדם אבל ראינו בסופו של דבר שבתמונה הזאת מדובר בגוף שהוא יחסית קטן, לא חזק ולא משמעותי בהיערכות בסדר הגודל שנדרש פה ולכן אני חושבת שצריך להתחיל הרבה יותר מלמעלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה שרח"ל לא ניהלה את הקורונה, מה שאולי כן היא הייתה אמורה לעשות, לא אומר שלא צריך לבנות את רח"ל אולי בצורה אחרת, כי אנחנו צריכים איזשהו גוף מטה שיש לו סמכויות שינהלו את הדבר הזה.

תמר זנדברג: אני לא נגד, זה בסדר גמור.

תמר זנדברג: יש לנו עכשיו ניסיון.

תמר זנדברג: בניסיון הזה, עם כל הכבוד, רח"ל לא הייתה שם, לא יודעת למה.

תמר זנדברג: אני לא מאשימה אף אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא מנהלים את הדיון הזה על רח"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה שורה של גורמים שאמורים לדבר.

תמר זנדברג: יכול להיות המשרד להגנת הסביבה, שהוא גם לצערנו משרד לא מספיק חזק ברמה הזאת, אבל יכול להיות בהחלט שצריך כאן באמת, לא יודעת ממי לדרוש, ממשרד ראש הממשלה או מהמל"ל אולי שדווקא כן - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה לפנות אליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם הבאים בתור.

תמר זנדברג: סליחה שאני תיכף צריכה לצאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יניב יוסף ארד מהמטה לביטוח לאומי, איתנו?

יניב יוסף ארד: כן, אני אתכם.

יניב יוסף ארד: בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרת שאין לכם מה להתייחס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם חייבת להגיד שאתה ראש ענף חומרים ייחודיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין לי מושג למה זרקו עליך להיות פה היום בבוקר, כי נראה לי שאין לך שום קשר באמת לנושא הזה ואתה לא האיש שצריך לייצג את המל"ל בדיון הזה היום.

יניב יוסף ארד: קודם כל אני חולק על האמירה שלרח"ל אין שום עניין וידע בנושא.

יניב יוסף ארד: דווקא בהקשרים האלה רח"ל היא זאת שמבינה את כלל הגופים, את תרחישי הייחוס, והיא זאת שמסייעת ומובילה את האירוע הזה גם אל מול המל"ל.

יניב יוסף ארד: המל"ל למעשה מסייע בהעלאת הסוגיות לקבינט ומתקף אותן, אז בהקשרים האלה אני חולק על חברת הכנסת זנדברג.

יניב יוסף ארד: יש לה תפקיד ותפקיד מאוד חשוב והיא עושה את זה נאמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להעביר את השיחה למל"ל ולא לרח"ל?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לרח"ל יש פוטנציאל להיות הגוף שיעשה את הדבר הזה אבל אף אחד לא נותן להם את הכוח הזה.

תמר זנדברג: אני לא אמרתי שום דבר לא נגד רח"ל ולא נגד אף אחד.

תמר זנדברג: אני רק אומרת, זה משבר צפוי בסדר גודל ענק, לאומי, ובואו נראה איך נערכים אליו ככזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שאנחנו מנסים פה, זה באמת קודם כל לבוא ולהגיד, תתעוררו, יש פה משבר מטורף לפנינו ואנחנו צריכים להתחיל להיערך אליו שצריך, וזה אחד הדברים שאני פונה אליך, נציג המל"ל פה היום בדיון, בתחושה שאתם עדיין לא הפנמתם את גודל המשבר שאנחנו עומדים לפניו ואתם לא גיבשתם את תורת הייחוס שלפיה צריך לפעול בנושא הזה.

יניב יוסף ארד: חייבים לשים דברים על דיוקם.

יניב יוסף ארד: בהקשר הזה המטה לביטוח לאומי מתכלל את עבודת המטה הבין-ארגונית והבין-סוכנותית.

יניב יוסף ארד: אם אנחנו נדרשים על ידי משרדים ורגולטורים שהם רלוונטיים לאירוע הזה, אנחנו כמובן נכנסים לעובי הקורה, לומדים את הסוגיה ונותנים את המענה הראוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני הנכבד, אתה מבין שהמל"ל הוא לא חלק מהמינהלת, ואתה יכול להגיד לי איך זה יכול להיות שהמל"ל הוא לא חלק מהמינהלת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה הגיוני?

יניב יוסף ארד: לא פנו למל"ל והם לא הציפו את הסוגיה הזאת למל"ל.

יניב יוסף ארד: המל"ל לא נדרש ולא מחפש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המל"ל לא שמע עד היום על משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא הבין את זה.

יניב יוסף ארד: גבירתי היושבת-ראש, יש גופים שזה המנדט שלהם וזו הסמכות שלהם להוביל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל מה שביקשתי זה שתהיו חלק מהמינהלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא להוביל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם לא חלק מהמינהלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם לא שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלון, תשלח להם מכתב.

יניב יוסף ארד: המל"ל לא נכנס לכל אירוע שהוא לא נדרש אליו.

יניב יוסף ארד: לראיה לכך, אנחנו היינו בסיוע משותף במפרץ חיפה.

יניב יוסף ארד: כשהוא נדרש לאירועים הוא נכנס והוא מביא את כל התשומות לאירוע הזה.

יניב יוסף ארד: כמו שגדי ציין בצדק, ברגע שהציפו את סוגיית השריפות וסוגיית השיטפונות, המל"ל נכנס ונדרש לסוגיה הזאת, קיים עבודות מטה נרחבות, לרבות הרחבה לסיוע בין-לאומי ושת"פים עם כלל מדינות האזור והמזרח התיכון לטיפול באירוע, כולל העלאה והצפה של הסוגיה לדרג המדיני.

יניב יוסף ארד: ברגע שהמשרד להגנת הסביבה יפנה ויצרף אותנו לאירוע הזה, כמובן שאנחנו נידרש, נעלה את הדבר הזה בציר המסודר אל מול ראש המל"ל, וכמובן ברגע שנקבל את הדירקטיבה ואת האור הירוק, אנחנו ניכנס ונשקיע את כל התשומות באירוע הזה.

יניב יוסף ארד: אנחנו לא יכולים להיות בכל מקום אם לא פונים אלינו ולא דורשים.

יניב יוסף ארד: אין לנו מנגנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמה שאתה הצגת עכשיו, זה את הראש הכי קטן שאני נתקלתי בו באיזשהו גוף ממשלתי.

יניב יוסף ארד: חלילה.

יניב יוסף ארד: כמו שציינתי בתחילת דבריי, אנחנו היינו בסיור משותף במפרץ חיפה.

יניב יוסף ארד: אנחנו נדרשנו כמו שגדי ציין, לסוגיית השריפות ולסוגיית ההצפות.

יניב יוסף ארד: המל"ל גוף קטן וגוף דינאמי שמסתכל על סוגיות החוץ והביטחון.

יניב יוסף ארד: זה הסוגיות שבראש מעייניו.

יניב יוסף ארד: ברגע שהוא נדרש לסוגיה ומקבל אור ירוק ודירקטיבה לפעול בסוגיה הזאת, הוא נכנס ומטיל את כובד משקלו ואת המשאבים שעומדים לרשותו.

יניב יוסף ארד: האמירה הזאת של ראש קטן, אני מאוד מצר על האמירה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, יניב, זה לא שום דבר אישי אבל אתה ראש ענף חומרים מיוחדים, בגלל זה גם היית בסיור בחיפה.

יניב יוסף ארד: התפקיד שלי הוא ראש ענף טב"ק, נב"ק ומשימות מיוחדות באגף ללוחמה בטרור, ביטחון פנים ועורף.

יניב יוסף ארד: אם נסתכל על ההשכלה האקדמית שלי, התואר השני שלי הוא בניהול מצבי חירום ואסון, כולל הכשרות בחו"ל.

תמר זנדברג: תחזור רגע על הגדרת התפקיד, פשוט לא הבנו.

יניב יוסף ארד: הגדרת התפקיד אינה רלוונטית כי היא לא תגיד כלום לאנשים פה בשולחן.

יניב יוסף ארד: אני רק אגיד שהאגף שלי אגף רלוונטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים את זה אפילו לפרוטוקול.

תמר זנדברג: אנחנו צריכים לדעת עם מי מדברים.

יניב יוסף ארד: התפקיד שלי הוא טב"ק, נב"ק ומשימות מיוחדות.

תמר זנדברג: ומה זה?

קריאה: טרור בלתי קונבנציונאלי.

קריאה: נב"ק זה בטח נשק בלתי קונבנציונאלי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסופו של דבר יניב, ובאמת אני לא תוקפת אותך אישית, אבל המטה לביטוח לאומי, היום כשאנחנו כבר יודעים שהנושא הזה של משבר האקלים ושינויי האקלים וכל מה שאנחנו צפויים מהם, אנחנו יודעים שזה חייב להיכנס כאיזשהו תרחיש ייחוס של איום אסטרטגי על מדינת ישראל, אני חושבת שהגיע הזמן שהמל"ל לא יחכה שיפנו אליו אלא יבין שכחלק ממי שמתכלל את הנושא של הביטחון הלאומי שלנו הוא צריך להיות חלק מהסיפור הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא צריך לבוא אליכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם צריכים להיות שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה צריך להיות משהו שאתם מבינים שאתם צריכים להיות שם ולא צריכים לחכות שיזמינו אתכם.

יניב יוסף ארד: בהקשר הזה יש משרד שדווקא לא זומן ולא ראיתי אותו נוכח פה, שזה משרד המודיעין.

יניב יוסף ארד: משרד המודיעין מקיים מנגנון למוכנות אזרחית, מנגנון סריקת האופק.

יניב יוסף ארד: אני לא יודע אם את מודעת ומכירה אותו.

יניב יוסף ארד: זה מנגנון שחוקר ובוחן תופעות שהן אזרחיות, לא דווקא בליבת העשייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד המודיעין זה השר אלי כהן, נכון?

יניב יוסף ארד: היום השר אלי כהן אבל זה מנגנון שהוקם טרם כניסתו לתפקיד.

יניב יוסף ארד: זה מנגנון שמתעסק בכל הסוגיות האזרחיות, מייצא למעשה מודיעין אזרחי.

יניב יוסף ארד: אנחנו חברים שם.

יניב יוסף ארד: אני אישית חבר שם.

יניב יוסף ארד: אנחנו בוחנים תופעות מעניינות כמו למשל תופעת הארבה וגם תופעות אקלימיות, ומצביעים על כל מיני סוגיות, אז אנחנו כן נמצאים ולומדים וחוקרים את האירועים האלה.

יניב יוסף ארד: לא קיבלנו דירקטיבה להתעסק בסוגיה הזאת וברגע שכן נקבל דירקטיבה, אנחנו נידרש לסוגיה, אין ספק בכלל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש מבקשת ממך אם אתה יכול להישאר ולהקשיב לדוברת הבאה, ד"ר שירה עפרון מהמכון למחקרי ביטחון לאומי, INSS.

שירה עפרון: צוהריים טובים, תודה על ההזמנה לדיון הזה, מאוד מעניין.

שירה עפרון: אני רק אציין שבמקביל ל-INSS אני גם חוקרת בכירה במכון ראנד האמריקאי שעובד בעיקר עבור הפנטגון.

שירה עפרון: הסיבה שאני מציינת זאת, כי יו"ר הוועדה, חברת הכנסת חיימוביץ' הזכירה את אירופה.

שירה עפרון: על אף מה שנהוג לחשוב על ארצות הברית, אני מבינה ששינוי האקלים הוא נושא שנוי במחלוקת פוליטית והממשל הנוכחי לא מאמין בו, הוא עדיין נכלל בכל מסמכי האסטרטגיה על תפיסת הביטחון הלאומי.

שירה עפרון: יתרה מזאת, זרועות שונות בממשל הפדרלי כולל הצבאות האמריקאים, הכוחות המשולבים נדרשים כל שנה להגיש תוכניות להתמודדות עם שינויי האקלים ולהבין איך הדברים משפיעים גם על היעילות שלהם וגם על התקציבים שלהם.

שירה עפרון: בארץ, על אף צעדים חשובים מאוד בתחום הזה, ואני חושבת שרח"ל עושה עבודה נהדרת, הדיון הזה מצביע על הרבה מהפערים כפי שהשאלות האחרונות הביעו.

שירה עפרון: לתפיסתנו, האינטגרציה של נושאי האקלים ותפיסת הביטחון הלאומי האסטרטגי, ואני מדברת על ביטחון לאו דווקא רק אזרחי אלא ביטחון במובן המסורתי של המילה, האינטגרציה הזאת היא רק בראשיתה.

שירה עפרון: אנחנו במכון כרגע מנסים לגשר על הפער הזה ומקימים תוכנית מחקר על אקלים וביטחון לאומי.

שירה עפרון: כמה תובנות שיש לנו, אולי אני אהיה קצרה, על הרלוונטיות של הנושא לישראל.

שירה עפרון: שינויי אקלים בעצמם מהבחינה המדעית גרידא הם אולי לא הגורם היחיד שמוביל לעימותים בין שחקנים מדינתיים וארגוני טרור, אבל אנחנו יודעים היום שהם משמשים כמכפילי סיכון עקביים המגדילים את הסיכון להחרפת בעיות קיימות ועידוד אי-יציבות.

שירה עפרון: באזור שלנו, המזרח התיכון, שסובל משינויי אקלים מצד אחד ומחוסר יציבות גם ככה, שני הטרנדים האלה מתכנסים לתרחישים מפחידים.

שירה עפרון: יש לזה השלכות להתמודדות של ישראל עם איומי טרור, מדינות באזור שיזדקקו לסיוע הומניטרי וגם על היכולת של ישראל להסתמך על בעלות בריתה באזור.

שירה עפרון: אם מסתכלים על בסיסים אמריקאים באזור שנמצאים תחת סכנות הצפה או חוסר יכולת לתפקד בגלל עליית הטמפרטורה, אנחנו רואים שזה מחדד את הנטייה האמריקאית לסגור את הבסיסים האלה ולסגת מהאזור הזה, נטייה שהיא קיימת ממילא.

שירה עפרון: עליית הטמפרטורות, עליית פני הים, תדירות גבוהה יותר של אירועי מזג אוויר קיצון שהוזכרו פה, ישפיעו מבחינה צבאית וגם ישפיעו על צה"ל, על תכנון תקציב, תשתיות, בסיסים, פעילויות מבצעיות וגם אימונים ובריאותם של אנשי ביטחון.

שירה עפרון: גדי הזכיר פה את השיטפונות והשריפות, אז אני אזכיר דוגמאות אחרות.

שירה עפרון: כשאנחנו מדברים על עלייה בטמפרטורות, עלייה בטמפרטורה נמצאת בקורלציה מובהקת עם עלייה באלימות בין קבוצות.

שירה עפרון: יש המון מכניזם שזה עובד אבל אנחנו יודעים שכשזה מלווה במדינות עם קונפליקט אתני, שזה לכל מדינות האזור למעשה, זה מרשם לאסון.

שירה עפרון: עליית טמפרטורה באזור שלנו היא מהחמורות בעולם.

שירה עפרון: הקיץ שעבר, הטמפרטורות בכל מיני ערים באיראן הגיעו ל-54 מעלות צלזיוס.

שירה עפרון: כל המודלים היום, בהנחה שהתרחישים מתקיימים ואפילו עם הפחתת פליטות, צופים המשך עליית טמפרטורות באזור ים סוף והמפרץ הפרסי.

שירה עפרון: עד שיש סוף סוף חדשות טובות מהמזרח התיכון, נורמליזציה בין ישראל לאיחוד האמירויות, זה מלווה בחדשות רעות.

שירה עפרון: אזור המפרץ הפרסי, אם הטרנד ימשיך כמו היום, הוא יהיה אזור שמוגדר unlivable, שאי אפשר לחיות בו בשנת 2050.

שירה עפרון: יש לזה השלכות.

שירה עפרון: זה יפחית את מספר ימי האימון של צה"ל, זה יפגע בכשירות המבצעית, זה יפגע במוכנות המבצעית, זה פוגע בתשתיות שקורסות תחת חום קיצוני.

שירה עפרון: חום גבוה גם משפיע על יכולת התעופה של מטוסים.

שירה עפרון: מעל טמפרטורות מסוימות המערכות האוויוניות, האלקטרוניות במטוסים פשוט נכבות ואין אפשרות להמראה עם מטען.

שירה עפרון: זה קורה כל שנה בכווית ובקטאר.

שירה עפרון: אין שום סיבה שזה לא ישפיע על חצרים ובמתקנים אחרים.

שירה עפרון: המשמעות היא כבר היום השקעה בתשתיות ובציוד כולל מטוסים שהם יהיו עמידים בפני חום, שינוס ואדפטציה של סוגי האימונים והתמודדות רפואית עם נזקי חום.

שירה עפרון: הוזכרו גם אירועי מזג אוויר קיצוניים ועליית פני הים, אז אני רק אדבר על מחסור במים.

שירה עפרון: חצי מאוכלוסיית העולם, אנחנו מדברים על כמעט 4 מיליארד אנשים שחיים באזורים עם מחסור במים לפחות חודש בשנה.

שירה עפרון: במדינות רבות באזור שלנו סובלים ממחסור במים כל השנה.

שירה עפרון: אנחנו מדברים על 100 מיליון איש: 30 מיליון במצרים, 20 מיליון בסעודיה, 18 מיליון בתימן, ירדן, מרוקו ולוב.

שירה עפרון: אנחנו יודעים היום שחוסר מים קיצוני מוביל לסכסוכים, מוביל גם לחוסר ביטחון תזונתי.

שירה עפרון: בהקשר של מצרים, שאי אפשר היה לייבא מזון, הדאגה הייתה איך משיגים 90 מיליון פיתות ביום, שלא לדבר על אי-היציבות שזה דרדר לתחילת ה"אביב הערבי".

שירה עפרון: על פי מדינות שונות, מאז 2011 היו במזרח התיכון 40 סכסוכים אלימים על מים.

שירה עפרון: הדוגמא הבולטת ביותר של מחסור במים היא להתפרצות מלחמת האזרחים בסוריה.

שירה עפרון: בצורת חמורה מ-2006 עד 2011 הובילה לכשל בחקלאות, התדרדרות כלכלית והגירה של 1.5 מיליון סורים מאזורים חקלאיים לערים כמו חאלב, חומס, חמה.

שירה עפרון: ההגירה הזאת הביאה למתחים עם אוכלוסיית ההרים הקיימת, חידדה מתחים והובילה למלחמת האזרחים.

שירה עפרון: אם אנחנו חושבים שזה עומד להיגמר, החדשות הן רעות.

שירה עפרון: 14 מתוך 33 המדינות הכי בסיכון של מחסור במים נמצאות באזור שלנו.

שירה עפרון: זה רק על קצה המזלג אבל אני חושבת שהדוגמאות האלה עוזרות להבין למה מדינת ישראל חייבת להכיר בבעיית האקלים כבעיית ביטחון לאומי אסטרטגית מהדרגה הראשונה, ולפעול בהתאם בכמה מישורים בפורומים הביטחוניים.

שירה עפרון: אני שמחה שהמל"ל פה מיוצגים אבל כמובן שזה צריך להיות חלק מהפורטפוליו שלהם.

שירה עפרון: משרד הביטחון מעבר לרח"ל, צה"ל עצמו, ונשמח לשתף פעולה, להזמין אתכם לדיון אצלנו ולהבין יותר גם בהתבסס על לקחים ממדינות אחרות, איך זה ישפיע גם לטווח הקצר וגם לטווח הארוך על הביטחון של מדינת ישראל.

שירה עפרון: כמובן בהקשר התקציבי אנחנו יודעים שלמשרד הביטחון יש מנוף ייחודי על משרד האוצר מבחינת תקציבים, כך שאפשר גם לראות בזה הזדמנות.

שירה עפרון: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ד"ר שירה עפרון, תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהפחדת אותנו במידה הראויה והנדרשת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבאמת הגיע הזמן שהדברים האלה יאמרו ויהדהדו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יניב, שמעת את הדברים?

יניב יוסף ארד: שמעתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם יכולה רק להגיד, כאן יש לנו את שירי מהממ"מ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שאתם יכולים להכין מסמך על היחס בין שינויי אקלים לשאלת הביטחון הלאומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזה חשוב מאוד לעשות את הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם אקרא ואבקש מצבי האוזר, יו"ר ועדת חוץ וביטחון להקדיש דיון משותף של שתי הוועדות להיבט הספציפי הזה על האיום האסטרטגי הביטחוני על מדינת ישראל בנושא של משבר האקלים שעומד לפתיחנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שבאמת יש חוסר הבנה וחוסר הפנמה בקרב מקבלי ההחלטות וגם בקרב הדרגים שמתחת בכל הגופים הביטחוניים, של הנושא הזה, והגיע הזמן שאנחנו נצעק שהדברים האלה יישמעו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במדינת ישראל, לצערי הרב, עד שלא מבינים שמדובר באיום ביטחוני, אז באמת דברים אולי לא זזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי עכשיו כשהדברים האלה יובנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דניאל מלצר, משרד האוצר.

דניאל מלצר: שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הגדרת התפקיד שלך בבקשה לפרוטוקול.

דניאל מלצר: אני מאגף תקציבים, רכז מקרקעין, תכנון והגנת סביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שאתם עוד לא בלופ מבחינת תקציבים לדבר הזה, נכון?

דניאל מלצר: ראיתי גם את ההצגה של אלון.

דניאל מלצר: עם אלון אנחנו עובדים במשותף ובצורה הדוקה.

דניאל מלצר: ישבנו על זה מספר ישיבות.

דניאל מלצר: אנחנו מודעים לזה שסוגיית האקלים היא סוגיה גדולה ומורכבת ורב-נושאית ונוגעת בכל חלקי החיים, רשויות מקומיות, אנרגיה, תחבורה, חקלאות וכו'.

דניאל מלצר: אנחנו עוד מחכים לקבל את הנתונים שביקשנו בשביל לנתח את ההצעות ולעשות להן כמו שעושים בכל פרויקט אחר במדינה, ניתוח של עלות-תועלת.

דניאל מלצר: כשיהיה את הנתונים האלה ונדע להתייחס לזה, אז גם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שעד עכשיו אתם לא חלק מהמינהלת ועד עכשיו אתם גם לא תקצבתם את המינהלת בכלום.

דניאל מלצר: אני לא יודע לגבי לו"זים, אם היינו או לא.

דניאל מלצר: אני יודע שעם אלון ישבנו הרבה פעמים וגם עם משרדי ממשלה אחרים בדיוק בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם למינהלת היה כסף, אז היו עוד אנשים שהיו עובדים בדבר הזה.

אלון זקס: חד משמעי, רק צריכים לקחת בחשבון, זה צריך להיפתר.

אלון זקס: לחלוטין נכון שהמינהלת צריכה להיות מתוקצבת כמו שצריך עם כוח אדם שיתעסק רק בנושא הזה, בטח אם הוא מתכלל את כל עבודת הממשלה.

אלון זקס: אני גורם מתכלל.

אלון זקס: זה ברור לי לחלוטין שהתקציב שצריך פה לעניין תשתיות ותחבורה ושלטון מקומי ואנרגיה הם בסדרי גודל יותר גדולים, אבל אני אומר עוד פעם, היום אנחנו נמצאים במצב שהוא מצד אחד משברי ומצד שני כמעט מיליון מובטלים.

אלון זקס: זה גם הזדמנות כי ככל שאנחנו נוציא את המשק לכיוונים של הסתגלות לשינויי אקלים כמו שעושים ב-EU, כמו שעושים ב-OECD, אנחנו נהיה במקום אחר, ואת ההשקעות האלה בכל מקרה נצטרך לעשות, רק צריכים לעשות אותם נכון יותר וטוב יותר ואפשר גם להכניס דברים נוספים כמו אג"חים ירוקים ועוד דברים שאפשר אולי לדבר עליהם אחרי זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה, דניאל, כמי שמייצג כאן את אגף התקציבים, קודם כל, למה אין איזשהו ניתוח אחד של המשמעות הכלכלית של משבר האקלים, מה זה אומר ובאמת מבחינת השקעות גם מבחינת תכנון קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שואלת אותך בתור מי שיושב שם בישיבות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה שמעת קודם את מה שאמר גדי מרח"ל על הבנה שבחמש השנים האחרונות בדאבוס, זה הנושא שעומד בראש הסדר של הכינוסים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לפחות בתחושה שלי, ואני מתעסקת בנושא הזה בשנים האחרונות, לא נראה לי שיש הפנמה במשרד האוצר שלנו על הנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכלל לא.

דניאל מלצר: אנחנו לוקחים את הנושא הזה מאוד ברצינות.

דניאל מלצר: אנחנו לוקחים חלק בכל הישיבות.

דניאל מלצר: זה סוגיה שכוללת התייחסות לכל הצוותים ולכל התחומים.

דניאל מלצר: אנחנו מחכים שוב לנתונים הכספיים בשביל לעשות את הניתוח הכלכלי שאת אומרת, שאני מסכים שהוא נדרש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אומר פה אלון, לא צריך ניתוח כלכלי, צריך כסף.

אלון זקס: גם בשביל לעשות ניתוח כלכלי צריך כסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך שמישהו יעשה את זה.

דניאל מלצר: מאה אחוז.

דניאל מלצר: יש משרדים רבים.

דניאל מלצר: משרד להגנת הסביבה, יש לו תקציב.

דניאל מלצר: אם הוא רוצה לשים את זה בראש סדר העדיפויות שלו, אני חושב שזה נדרש, וככה גם, אגב, המשרדים האחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השעה 11:35.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו עוד 25 דקות בדיוק לדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי התוכנית הגרנדיוזית שעשינו לדיון הזה, יש לנו עוד המון גופים שאמורים לדבר ואנחנו לצערי לא נספיק להכניס את כולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ניתן לעיריית תל אביב כי הם התכוננו ועשו עבודה מאוד מרשימה בנושא של התוכנית שיזמה עיריית תל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דיברנו כאן באמת על איך הרשויות המקומיות, איזה תפקיד יש להן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עיריית תל אביב באמת יצאה ממש לאחרונה עם תוכנית של איך היא מתכוונת להיערך למשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן בן עמי איתנו?

איתן בן עמי: אתכם.

איתן בן עמי: התוכנית שלנו מראה פה את הגרף של העלייה בטמפרטורה בעיר תל אביב.

איתן בן עמי: אני רוצה להתחיל קודם ולהגיד, כי גם פה הייתה לנו בעיה בעיריית תל אביב, גם גורמים בהנהלה, שלא מדובר פה על משהו שיהיה לו רק השפעה על הנכדים שלנו אלא מדובר על השפעה של כאן ועכשיו, כמו ששמענו על כל מיני דברים שדיברו הדוברים הקודמים.

איתן בן עמי: אנחנו מדברים על איך תושבי העיר יסתדרו עם חום והצפות ומערכות אקולוגיות והאם הם יוכלו להמשיך ללכת בשדרות העיר גם בשנים הבאות.

איתן בן עמי: במקביל, אנחנו גם משתתפים במאמץ העולמי להפחתת גזי חממה.

איתן בן עמי: כמו שאצלנו אומרים, גם אם תל אביב תעשה את המאמץ ותהיה עם אפס פליטות, זה לא ישפיע על העולם, אבל ההשפעה והחשיבה שלנו צריכה להיות על תושבי העיר ובעיקר על האוכלוסיות החלשות שנפגעות מזה.

איתן בן עמי: כמו שכולם דיברו פה, אי אפשר לעשות את התוכנית הזאת באי-שיתוף פעולה.

איתן בן עמי: אנחנו לשמחתנו חברים בארגון בין-לאומי של ארגון C40.

איתן בן עמי: זה ארגון של הערים שחרט על דגלו ליישם את הסכם פאריז גם אם ממשלות לא מתקדמות ועושות את הדברים.

איתן בן עמי: אנחנו עומדים ביעדים של 2020 וגם מתחילים לגבש את תוכנית - - - שלנו, ובעיקר, וזה גם עלה פה, שאלת התקציב, אפרופו השאלה.

איתן בן עמי: ללא ספק צריך תקציב לתוכניות האלה אבל אנחנו לפחות בתוכנית שהכנו, למדנו שאחד הדברים המרכזיים הוא לשנות את הפרדיגמה, את האופן שבו כולם מתייחסים לעניין הזה, החל מצוותי התכנון והצוותים האסטרטגיים של העירייה ועד לצוותי הביצוע.

איתן בן עמי: הרבה פעמים אתה מוצא שאתה אפילו לא היית צריך להוסיף תקציב ורק בעזרת הבנה של איך צריך להיראות חתך רחוב, אתה משנה את האופן שבו בנית אותו ואתה עשית היערכות יותר טובה כמעט באותו תקציב.

איתן בן עמי: כאן אנחנו יכולים לראות שעירבנו כמעט את כל הצוותים בכל המנהלים בעיריית תל אביב.

איתן בן עמי: יש לנו ארבע קבוצות מרכזיות שמובלות על ידי אדריכל העיר, אחת, בנושא קירור העיר, יחידת התיעול - מובילה את כל הנושא של המים, אוכלוסייה פגיעה - על ידי מינהל השירותים החברתיים וכל הנושא של מערכות אקולוגיות, זה הופיע גם בתוכנית שהציג אלון.

איתן בן עמי: הנושא של פתרונות מבוססי טבע ושימוש בטבע כחלק מהעניין הוא מאוד משמעותי, וכמובן צוות מדעי מלווה.

איתן בן עמי: בנוסף לשיתוף הפנים-עירוני אנחנו מבינים שצריך לעשות שיתוף עם כל הגורמים הממשלתיים, אקדמיה, עסקים, ארגונים סביבתיים, פורום ה-15.

איתן בן עמי: אתם יכולים לראות פה את כולם, כולל ארגונים בין-לאומיים, ורק כך נוכל לעשות את זה, לכן גם חלק מהעובדה שהממשלה בחלק מהמשרדים לא קיבלה החלטה ולא תומכת בזה באופן מלא, הוא גם יכול להקשות ויקשה כמובן על רשויות מקומיות לממש את הרצונות שלהן, אז יכול להיות שאנחנו קצת יותר מבוססים ויכולים לעשות חלק מהדברים.

איתן בן עמי: עדיין לא יכולים לעשות את הכול בלי החלטות ותוכניות אסטרטגיות מסודרות של משרדי הממשלה.

איתן בן עמי: עשינו פה מיפוי של איי החום שלנו.

איתן בן עמי: מה שעשינו פה עם ארגון 100 ערי חוסן, אוניברסיטת קולומביה ונאס"א, עשו לנו מיפוי חום של העיר אבל עשו באותה מידה מיפוי של כל מיני שכבות של אוכלוסיות סוציו-אקונומיות פגיעות, ואז שמנו את מפת החום על המפה של הפגיעות המתוכננת לאוכלוסיות חלשות וקיבלנו את האזורים שזה בעיקר דרום-מזרח העיר שהם אזורים שצריכים טיפול.

איתן בן עמי: אפשר לראות פה באמצע את הכתם יותר כחול שזה תוכנית גדס של עיריית תל אביב, שנבנתה נכון כשבנו אותה ואנחנו צריכים לתקן את זה לשאר חלקי העיר.

איתן בן עמי: השקף הבא מראה לנו את הפגיעות ואת ההצפות שיש לנו.

איתן בן עמי: אנחנו לומדים הרבה מאוד מקופנהגן וממקומות אחרים בעולם על איך אנחנו מטפלים בזה, ויש צוותים שלמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתן, אני מתנצלת שאני עוצרת אותך באמצע המצגת אבל באמת הזמן קצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאנחנו באמת נייחד דיון בין הפרוסות האלה שאני מתכוונת לפרוס את הנושא הזה ולדון בו כל פעם בפירוט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נייחד דיון מיוחד באמת לנושא של השלטון המקומי בשביל באמת ההיערכות של הערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שאני הייתי שמחה לקבל ממך בשורה התחתונה, איפה אתה דווקא מול השלטון המרכזי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין את הקושי שלך מול הנושא של ההיערכות המרכזית ומה בעצם אתה צריך מהם.

איתן בן עמי: כשאנחנו צריכים לדבר על התייעלות אנרגטית ועל מעבר לאנרגיות מתחדשות או טיפול בפסולת או שימור מערכות אקולוגיות ושיפורן, צריכים להיות פה קולות קוראים.

איתן בן עמי: צריך להיות סיוע של המדינה.

איתן בן עמי: כל הנושא של עוני אנרגטי וביטחון תזונתי זה דברים שאנחנו צריכים סיוע ממשלתי בשביל לקדם אותם.

איתן בן עמי: היום תושבים לא מדליקים מזגנים לא לחימום ולא לקירור כי אין להם כסף, והם צריכים ללכת ברחוב שהוא לא מוצל.

איתן בן עמי: כל הנושאים האלה, חייב להיות טיפול של השלטון המרכזי בסיוע לשלטון המקומי כדי לפתור את הבעיות האלה.

איתן בן עמי: הראינו גם בעירייה כדי להוכיח שיש שינוי אקלים.

איתן בן עמי: הראינו את השקף הזה שמראה על כמות חודשי השקיה של המרחבים הציבוריים.

איתן בן עמי: אפשר לראות שמשישה חודשים עלינו ללמעלה מעשרה חודשי השקיה בלי שאפילו שמנו לב לזה.

איתן בן עמי: זה שקף אחד שמראה שהדברים הם כאן ועכשיו.

איתן בן עמי: יש לנו עשרות כרטיסיות של מי אחראי, מה הוא עושה, שיטת מעקב אחרי הדברים ושהכול ייכנס בצורה מסודרת בדי.

איתן בן עמי: אן.

איתן בן עמי: איי של תוכניות העבודה 2021 של עיריית תל אביב-יפו.

איתן בן עמי: אני מאוד מקווה שהרבה מהדברים פה גם נשענים על החלטות ממשלה וזה חייב לבוא לידי ביטוי והממשלה צריכה לקחת את זה צעד אחד קדימה ולהחליט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המצגת נמצאת באתר שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל העיריות וכל הרשויות מוזמנות להיכנס ולראות את ההיערכות הזאת של תל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאיה נגב מההסתדרות הרפואית, אני מתנצלת, אבל ממש יש לנו שתי דקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאת רואה, הדיון הזה מתמקד במקרו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא יורדים למיקרו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שברמת המקרו תסבירי את האיום הבריאותי על האוכלוסייה כאן.

מיה נגב: תודה.

מיה נגב: משבר האקלים הוא האתגר הגדול ביותר לבריאות הציבור במאה ה-21 גם בישראל וגם בעולם כולו.

מיה נגב: לא הקורונה.

מיה נגב: ישראל נמצאת באזור רגיש במיוחד.

מיה נגב: אנחנו כבר רואים עלייה שצפויה להתגבר בתחלואה ותמותה מעומס חום, תחלואה נשימתית, מחלות זיהומיות.

מיה נגב: קדחת הנילוס המערבי כבר הגיעה אלינו.

מיה נגב: עם ההתחממות יכולים להגיע גם צ'יקונגוניה, דנגי ועוד מחלות מזיקות, פגיעה בבריאות הנפש, עלייה באלימות כולל אלימות מגדרית בתקופות של גלי חום, ירידה בביטחון התזונתי ובטיחות המזון, כמובן וכמובן שפוגעים בבריאות.

מיה נגב: רק בישראל ב-2020 בגל החום של מאי אנחנו ראינו גל חום ארוך וקיצוני כשבאותה תקופה גם הייתה עלייה בתחלואה העודפת.

מיה נגב: אנחנו רואים את זה בכל העולם.

מיה נגב: כאן אנחנו חברנו ארבעה איגודים שמאוד מוטרדים, האיגוד לרופאי ילדים שההשפעות עליהם יהיו עמוק לתוך סוף המאה ה-21, האיגוד לרפואה תעסוקתית, בריאות העובדים הלא ממוזגים, אבטחה, חקלאות, בניין, מפעלים וכו'.

מיה נגב: האיגוד למחלות זיהומיות.

מיה נגב: רואים התפרצויות ענק בעולם ויכולות להיות התפרצויות גם בישראל, וכמובן איגוד רופאי בריאות הציבור.

מיה נגב: המסר שלנו הוא שהיערכות נכונה יכולה לתרום לבריאות הציבור ולהפחתת הפגיעה בכלכלה, אפילו לשיפור הכלכלה.

מיה נגב: ראינו את זה בקורונה.

מיה נגב: זה נכון גם לשינוי אקלים.

מיה נגב: בדיון היום דיברנו הרבה על חירום, ומערכת הבריאות לא ערוכה לחירום אקלימי.

מיה נגב: היא צריכה להיות ערוכה.

מיה נגב: אנחנו הגשנו לוועדה נייר עמדה שמפרט איך גם ברמת בתי החולים וגם ברמת הקהילה והכשרת הצוותים הרפואיים והסיעודיים שהיום לא מכירים את האוכלוסיות בסיכון, ואיך להגן עליהם מספיק.

מיה נגב: המישור הנוסף שחשובה בו היערכות הוא בהתחממות בשגרה, זאת אומרת, המדינה הולכת להיות יותר חמה כל הזמן.

מיה נגב: אנחנו רוצים לראות, וראינו שעיריית תל אביב פה מתחילה לעשות את זה, איך יישובים נראים כדי לאפשר אורח חיים בריא גם באקלים מתחמם כדי לאפשר תחבורה לקהילה, כמו אופניים והליכה ברגל, פעילות גופנית, שהות פעילה של ילדים בחוץ, שמפחיתה השמנה.

מיה נגב: בכל אלה משרד הבריאות צריך להיות שותף ביחד עם משרדים אחרים.

מיה נגב: היערכות להפחתת פגיעה בבריאות צריכה להיעשות עם המדינות השכנות הן בהקשר של מערכות בריאות, וראינו את זה בקורונה בשיתוף עם הרשות הפלשתינית, שהפחית את התפרצויות משני הצדדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מיה, אנחנו נסתפק בדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מעלה את כל הנושאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזבלה, כמה אנשים היום מעורבים במשרד הבריאות בנושא הזה?

איזבלה קרקיס: אנחנו בסך הכול שני אנשים.

איזבלה קרקיס: אנחנו מעורבים גם בטיפול בקורונה.

איזבלה קרקיס: "עודף" של כוח האדם שיש במשרד הבריאות הוא כל כך משמעותי שפשוט אי אפשר לא לציין את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אני חושבת שהדברים ברורים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נייחד גם לזה דיון.

מיה נגב: אנחנו קוראים להקמת יחידה במשרד הבריאות שתהיה אחראית על היערכות למשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נצטרף לקריאה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ד"ר סיניה נתניהו, לשעבר המדענית הראשית של המשרד להגנת הסביבה, ובקרוב, מה הגדרת התפקיד שלך בארגון הבריאות העולמי?

סיניה נתניהו: בוקר טוב, בארגון הבריאות העולמי באירופה אני הולכת להיות מנהלת התוכנית לסביבה ולהערכת השפעות של בריאות.

סיניה נתניהו: בין היתר אני אטפל גם בנושא האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מכירה את הסוגיה הזאת גם מהתקופה של הקמת המינהלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח אם תוכלי בכמה דקות ספורות, אני מתנצלת שאין לנו יותר, לקבל ממך את ההתרשמות שלך של איך אנחנו צריכים לפעול ואיך מצעידים את הנושא הזה קדימה.

סיניה נתניהו: קודם כל תודה רבה על ההזמנה.

סיניה נתניהו: אני די נדהמת מהדיווח שזה המצב כיום.

סיניה נתניהו: אני חושבת שאנחנו נמצאים בפער אדיר.

סיניה נתניהו: אני חושבת שבעצם יש הכחשה של כל השרים בממשלת ישראל לעצם המצב.

סיניה נתניהו: אני במשך עשור עוסקת בנושא של שינויי אקלים.

סיניה נתניהו: אני חושבת שמאז השר ארדן במשרד להגנת הסביבה, אני לא חושבת שהיה שר או מנכ"ל שרצה באמת לקדם את הנושא הזה.

סיניה נתניהו: אני רוצה להתחיל עם מדינה שהיא רחוקה מכאן ועדיין קרובה, ואני רוצה לתת כמה מספרים של המדינה ולהבהיר באמצעות זה עד כמה יכול לפגוע לנו בבטן כל הסיפור הזה.

סיניה נתניהו: יש מדינה אחת שאני תיכף אומר את שמה, שהיא בשנים האחרונות איבדה 25% מכמויות המים שלה והיא יודעת שבשנים הקרובות היא תצטרף להשקות 70% מהקרקעות שבעבר היא לא השקתה בכלל.

סיניה נתניהו: בשנה האחרונה היו להם 36 אירועים של מזג אוויר שהם היו שוברי רקורד.

סיניה נתניהו: בדצמבר, שזו מדינה מאוד קרה, היה להם מזג אוויר של 15 מעלות.

סיניה נתניהו: זה היה דצמבר 2019.

סיניה נתניהו: למדינה הזאת קוראים אוקראינה, והמדינה הזאת, מדינת ישראל מייבאת 44% מהתבואה שלה, אז אם מישהו חושב שכשלהם לא יהיה הם ימשיכו לייצא תבואה לישראל, אז הוא טועה.

סיניה נתניהו: אני לא שמעתי פה היום אף הסתכלות על הערכת סיכונים חיצוניים שיש למדינת ישראל.

סיניה נתניהו: מדינת ישראל לא יכולה להמשיך לדעת שיש פה עניינים של שינויי אקלים ולא להיות ערנית לסיכונים שבעצם אופפים אותה.

סיניה נתניהו: אנחנו לא יכולים להמשיך לדבר אך ורק על הצפות וגלי חום.

סיניה נתניהו: אם אנחנו כבר מדברים על הצפות וגלי חום, אני רוצה לומר כמה דברים בנושא הזה, וזה הדבר הכי קריטי, כי אני קוראת מסמכים ופשוט סומרות שערותיי.

סיניה נתניהו: אני רואה מסמכים שמדברים על רוחות, על סופות.

סיניה נתניהו: רבותיי, אין למדינת ישראל בסיס ותשתית פיזית מספקת כדי לומר את הדברים האלה.

סיניה נתניהו: אין לנו.

סיניה נתניהו: השירות המטאורולוגי עושה עבודה נפלאה והם נכנסו לנושא הזה החל מ-2016, אבל הם עושים את העבודה הזאת עם מחשבים לא בהכרח מתקדמים, עם כוח אדם שאין להם כמעט, והם עושים את זה כמשימה כי הם חושבים ומבינים שזה חשוב.

סיניה נתניהו: הם לא עושים את זה מתוקף חוק או תקנה.

סיניה נתניהו: אין להם את כוח האדם, אין להם את המשאבים הנחוצים.

סיניה נתניהו: ללא התשתית הפיזית, תשתית הידע הזה, אי אפשר בכלל לקבל החלטות.

סיניה נתניהו: צריך לפקוח עיניים.

סיניה נתניהו: מה לגבי רוחות?

סיניה נתניהו: מה לגבי סופות?

סיניה נתניהו: מה לגבי דברים אחרים?

סיניה נתניהו: אני רוצה לנוע מהשירות המטאורולוגי לשירות ההידרולוגי.

סיניה נתניהו: לפני שנה וחצי או יותר עזב ידידי, ד"ר אמיר גבעתי את השירות ההידרולוגי.

סיניה נתניהו: רבותיי, תפקחו את האוזניים ותפקחו את העיניים.

סיניה נתניהו: אין במדינת ישראל ברשויות הממלכתיות אדם אחד שעושה היום מודלים הידרו-אקלימיים.

סיניה נתניהו: זה צריך לזעזע את כולנו.

סיניה נתניהו: אין אדם אחד ככל שאני יודעת.

סיניה נתניהו: אני אפילו בדקתי את זה הבוקר.

סיניה נתניהו: אז כן, יש אדם שהחליף את אמיר גבעתי אבל אין אדם שמספק נתונים הידרו-אקלימיים, אז על מה אנחנו מקבלים בכלל החלטות?

סיניה נתניהו: על מה אנחנו מדברים בכלל?

סיניה נתניהו: גם בנושא של חקר ימים ואגמים, הם כמובן עושים את הדברים שקשורים לנושא של מפלס הים וכו', ופרמטרים נוספים, אבל את זה הם עושים כמשרד להגנת הסביבה והיום יחד עם משרד האנרגיה מנתרים את הים.

סיניה נתניהו: התשתיות הפיזית, התשתית של הידע, התשתית המדעית היא התשתית הבסיסית הראשונה כדי ששאר האגפים ושאר הסקטורים יוכלו לעשות איזושהי עבודה.

סיניה נתניהו: לגבי הנושא של סקרי סיכונים, חסר לנו עדיין עבודה תשתיתית מצוינת של סקרי סיכונים.

סיניה נתניהו: זה חלק מהכסף שביקשנו, דרך אגב, ושבסופו של דבר השר אלקין החליט שלא לבקש את זה ממשרד האוצר ואינני יודעת מה היו השיקולים.

סיניה נתניהו: סקרי סיכונים נדרשים גם לרשויות המקומיות וגם לענפים כלכליים.

סיניה נתניהו: אם מדינת ישראל כמדינת סטארט-אפ, כמדינה שיודעת מה זה לשגר לוויינים, במדינת ישראל, אנחנו עכשיו שמענו את עיריית תל אביב נעזרת באוניברסיטה בחו"ל ונעזרת בנאס"א כדי לקבל נתונים על תאי שטח בתוך תל אביב.

סיניה נתניהו: אתם שומעים על מה אנחנו מדברים?

סיניה נתניהו: ישראל לא יכולה להיות מדינה שיש לה עצמאות בנתונים האלה?

סיניה נתניהו: על מה אנחנו מדברים פה?

סיניה נתניהו: זה התשתית.

סיניה נתניהו: אתם הולכים רחוק מאוד.

סיניה נתניהו: מדברים על דברים מאוד רחוקים.

סיניה נתניהו: תדברו קודם על תשתית הידע, על תשתית הנתונים.

סיניה נתניהו: בשעתו כשאני הובלתי את התוכנית הלאומית להיערכות לשינויי אקלים, אני ביקשתי שני דברים שנביא לממשלה.

סיניה נתניהו: אני גם כתבתי את החלטת הממשלה.

סיניה נתניהו: שני דברים לצערי נגרעו בתקופה שאני כבר לא הייתי.

סיניה נתניהו: שלושה חודשים אחרי, זה הגיע לממשלה.

סיניה נתניהו: שני דברים אנחנו ביקשנו.

סיניה נתניהו: ביקשנו שבראש המינהלת יעמוד מומחה לשינויי אקלים.

סיניה נתניהו: אלון זקס, עם כל הכבוד אליו, עושה את המקסימום אבל הוא לא יכול להיקרע בין אלפי תפקידים.

סיניה נתניהו: זה לא הגיוני וזה לא ראוי.

סיניה נתניהו: לא ראוי לטפל ככה בנושא הזה.

סיניה נתניהו: הדבר השני, אין פה הערכת סיכונים.

סיניה נתניהו: אני רוצה להגיד כמה דברים בקשר לכסף שביקשנו.

סיניה נתניהו: ביקשנו 10 מיליון לעשר שנים, 100 מיליון סך הכול כדי לתת חלק לבניית הבסיס שבתשתית הידע המדעי הפיזי של האקלים כדי שישרת את כל גופי הממשלה, והדבר השני, לעשות סקרי סיכונים.

סיניה נתניהו: אני רוצה להגיד שני דברים נוספים, אחד בקשר לתקציבים ואחד בקשר לכל מערך המל"ל ורח"ל וכו'.

סיניה נתניהו: רבותיי, בקשר לתקציבים.

סיניה נתניהו: בזמנו דיברנו עם האוצר.

סיניה נתניהו: האוצר כן הסכימו בשעתו על 10 המיליון האלה שדיברתי.

סיניה נתניהו: אני לא יודעת מה קרה ואיך זה ירד מסדר היום אחר כך.

סיניה נתניהו: הרצון של כולם לעשות ניתוחי עלות-תועלת, אני כלכלנית.

סיניה נתניהו: זה לא פשוט בכלל לעשות ניתוחי עלות-תועלת וזה גם בלתי אפשרי בגלל ששני דברים אלמנטריים ובסיסיים ועיקריים צריך לעשות עם נושא של ההיערכות לשינויי אקלים.

סיניה נתניהו: הדבר הראשון הוא לעשות מיינסטרימינג והדבר השני הוא לעשות co benefits, זאת אומרת, אם אנחנו עושים פעולה מסוימת, אנחנו צריכים לאתר הרבה מאוד תועלות שאנחנו יכולים לקבל מאותה פעולה כדי בעצם להרוויח הרבה מאוד מהפעולה הזאת.

סיניה נתניהו: היא גם תשרת אותנו בהיערכות והיא גם תשרת דברים אחרים.

סיניה נתניהו: אנחנו כבר בונים רכבת, אז בואו תבנו אותה ממפלסים בצורה כזאת שהניקוז לא יהרוס את ארונות החשמל, מה שקרה לפני שלוש-ארבע שנים בקו של מודיעין.

סיניה נתניהו: מיינסטרימינג זה נושא נוסף.

סיניה נתניהו: שכל משרד ממשלתי שהוא חושב על מה שהוא עושה, שהוא מתכנן, וזה לא משנה מה, זה לא משנה אם זה פסולת או חקלאות או המדים שקונים לצבא או לשירות הביטחון, שהם צריכים להיות אוויריים ונושמים ולא סינתטיים וכו'.

סיניה נתניהו: החשיבה בתוך הרכש, בתוך העשייה, בתוך התכנון של כל משרדי הממשלה, היא צריכה להיות כזאת שקשורה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סיניה, אני חייבת שורה תחתונה, אני חייבת לסיים, אני מתנצלת.

סיניה נתניהו: הנושא האחרון, גם המל"ל וגם רח"ל הוזמנו.

סיניה נתניהו: אני לא רוצה להביך את המל"ל בעניין הזה.

סיניה נתניהו: יש הרבה התכתבויות כבר משנת 2011.

סיניה נתניהו: גם מל"ל וגם רח"ל הוזמנו לפורום המנכ"לים שנוהל במשרד להגנת הסביבה, כולל משרד הביטחון.

סיניה נתניהו: אני בעצמי יחד עם פרופ' אופירה אילון, פרופ' ארנון סופר והשירות המטאורולוגי הצגנו בפני אחד ממנכ"לי משרד הביטחון את הנושא הזה, כך שהנושא הזה ידוע.

סיניה נתניהו: לצערנו, רק בשנת 2016 התחילו להרים את הכפפה וגם עכשיו אני לא שומעת על התקדמות גדולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא ממש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לסכם את הדיון שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שוב אני חוזרת ואומרת, זה היה רק דיון ראשון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עסקנו פה היום יותר באמת ברמה של המקרו ועכשיו אנחנו נתחיל לחתוך את הדברים האלה לנושאים ספציפיים, אז אני קודם כל רוצה להודות לכל מי שהשתתף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לכל מי שקיווה לדבר ולא נתתי לו את זכות הדיבור, אני מתנצלת אבל אנחנו נתקן את זה בדיונים הבאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה התרשמה מהעולה בדיון כי המסגרת הקיימת ברמה המוסדות של המינהלת אינה מספקת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חסר לה מרכיב תקציבי ומרכיב של תקן או שניים שהם ייעודיים לעניין, ולא נוסף על תפקיד קיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנסיבות האלה, על אף כל המאמצים מובן מדוע התהליך מתקשה להתרומם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האילוצים האלה הופכים את סוגיית ההיערכות למשבר האקלים לסוגיה סביבתית ולא משברית-לאומית כפי שהיא צריכה להיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נדרש גוף מטה בעל סמכות ברורה כלפי שאר הגופים במשק שייתן את המעטפת שלו וישנה את הקונספט המאוד וולונטרי של העניין, למסגרת מחייבת הכוללת דיווח ביצוע מול תכנון, חובה לשלב את הנושא בתוכניות עבודה, חובה לתקצב את הנושא תקציב צבוע ארוך טווח וכדומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנוסף, הוועדה התרשמה שאין כרגע גורם מקצועי מתכלל בישראל שייתן את המענה התהליכי והמתודולוגי לתהליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה התרשמה שנעשה בפועל רידוד מאוד משמעותי של החלטת הממשלה המקורית, ותהליך הלמידה שנעשה תוך כדי עבודה לא מספק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה התרשמה כי ישנו קושי ברגל המדעית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא הגיוני שהשירות המטאורולוגי מתחנן לתקציבים זעומים כדי שהוא יוכל לתת מענה סקטוריאלי מדויק ולא מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה רשמה לעצמה את דברי נציג משרד האוצר בדיון, לפיו לא מתבצע כיום ניתוח של המשמעות הכלכלית של הצורך בהיערכות לשינויי אקלים הן במובן של ההשקעה לפני כדי לצמצם את הסיכונים, והן במובן של משמעות אי-הטיפול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה רשמה לפניה את דברי נציג רח"ל על כוונתם להביא לאישור הממשלה והקבינט המדיני-ביטחוני בתחילת הרבעון הראשון של 2021 תוכנית שהם מגבשים עם המלצה להכניס את משבר האקלים למפת האיומים הלאומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת מהמועצה לביטחון לאומי בתיאום עם משרד המודיעין להקצות נציגים שיהיו חלק מהמינהלת להיערכות לשינויי אקלים, ולדווח לוועדה תוך שבועיים על זהות הנציגים שנבחרו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת ממשרד האוצר להקצות נציגים שיהיו חלק רשמי מהמינהלת, וכן להתכנס בלוחות זמנים קצרים לעבודת מטה שתבצע ניתוח כלכלי סדור בדבר התקציבים הדרושים כדי שישראל תוכל להיערך כדרוש לשינויי אקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תפנה ליושב-ראש ועדת חוץ וביטחון, חבר הכנסת צבי האוזר, בבקשה לקיים דיון משותף בהקדם לשתי הוועדות על הסוגיה הביטחונית הנגזרת ממשבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש חוסר הבנה וחוסר הפנמה בין מקבלי ההחלטות ושאר הדרגים של הנושא הזה, והגיע הזמן שנצעק ושהדברים האלה ישמעו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת למשרד הבריאות בהמשך לדברים שעלו בוועדה, להקים גוף במשרד שיהיה אחראי לנושא משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תמשיך ותקיים דיונים נוספים שילוו את עבודת המינהלת ויתמקדו נקודתית בזוויות השונות הנגזרות מעבודת הממשלה להיערכות לשינויי האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו עוד הרבה עבודה, רבותיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.