ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 106, 2020-09-08 13:20

יעקב אשר: הצעת חוק ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס' 67 והוראה שעה), התש"ף-2020.

יעקב אשר: אני מבקש מאנשי משרד המשפטים שיציגו את הצעת החוק, את הרציונל שלו, את הפרטים, כדי שנוכל להתחיל את הדיון.

מאיר לוין: אדוני היושב-ראש, מכובדיי חברי הוועדה, אני רוצה לפתוח בתודות לך, אדוני היושב-ראש, על קידום תיקון החוק חרף העומס הרב שהוועדה מצויה בו.

מאיר לוין: אני רוצה להודות לרשות האכיפה והגביה, לתומר, ולכל השותפים המצוינים שלנו בממשלה שלקחו חלק בגיבוש הצעת החוק הזאת.

מאיר לוין: אני רוצה להודות לנציגי הציבור שמשקיעים מזמנם וממרצם כדי לקדם פתרונות לצורכי הציבור בתקופה הזאת.

מאיר לוין: אני רוצה להודות לצוות שלי: לעורך הדין ירון נעים, לעורכת הדין מרב זוהרי, שעמלו רבות על הכנת הצעת החוק הזאת.

מאיר לוין: על נזקי משבר הקורונה אני לא חושב שאני צריך להרחיב, בוודאי לא בפני הוועדה הזאת.

מאיר לוין: משבר הקורונה גרם וגורם לפגיעה מאוד קשה כלכלית, לחוסר יציבות תעסוקתית אצל משקי בית ועסקים רבים.

מאיר לוין: אנשים מאבדים באופן פתאומי ולא צפוי את מקור הפרנסה שלהם, הם מוצאים את עצמם ללא פרנסה יציבה.

מאיר לוין: אנשים שבדרך שגרה משלמים את התשלומים שלהם בזמן עלולים לצבור חובות אשר יגיעו בסופו של דבר לגבייה בהוצאה לפועל.

מאיר לוין: המטרה שלנו בהצעת החוק שמונחת בפני הוועדה היא לעצור את כדור השלג המתגלגל של החובות בתקופת הקורונה.

מאיר לוין: כדור השלג הזה פוגע בחייבים, במשפחות שלהם, פוגע בזוכים שנקלעים בעצמם למשבר כתוצאה מאי פירעון חובות כלפיהם, ופוגע במשק כולו.

מאיר לוין: התורה מצווה אותנו "וכי ימוך אחיך ומטה ידו עמך והחזקת בו".

מאיר לוין: רש"י: "והחזקת בו" – אל תניחנו שירד וייפול ויהא קשה להקימו.

מאיר לוין: אנחנו רוצים בהצעת החוק הזאת לקיים את הציווי של "והחזקת בו", לעודד ולסייע אנשים שנקלעו שלא בטובתם לחובות בתקופת הקורונה, להסדיר כמה שיותר מהר את החובות שלהם בתנאים נוחים ומיטיבים מהרגיל, כדי שהמשבר הכלכלי הזמני שאליו נפלו לא יהפוך למשבר קבוע.

מאיר לוין: אנחנו לא נניח לחייב לרדת וליפול, כי אז יהיה קשה להקים אותו.

מאיר לוין: טיפול מוקדם בחובות יועיל לא רק לחייבים, הוא יועיל לזוכים, הוא יועיל למשק כולו, ולכן גיבשנו במסגרת הצעת החוק מכלול של הסדרים שמעניקים לחייבים פתרונות להסדרת החובות שלהם בהתאם ליכולת הכלכלית שלהם.

מאיר לוין: פתרון מרכזי שאנחנו מבקשים להציע בהצעת החוק הוא מסלול קורונה בהוצאה לפועל - הסדר תשלומים מיוחד.

מאיר לוין: המסלול הזה מהווה מעין שלב שהוא טרום הוצאה לפועל, שנועד לתת לצדדים סוג של הסדר מדף בתקווה שהחוב ייפרע במסגרת אותו הסדר ולא יצטרך להגיע בכלל לעולם הרגיל של הליכי גבייה בהוצאה לפועל.

מאיר לוין: איך עובד ההסדר?

מאיר לוין: ההסדר קובע פריסה של החוב – אנחנו מציעים חוב של עד 50,000 שקל - לתקופה של עד שנתיים, לפי תשלומים חודשיים קבועים.

מאיר לוין: חייב שישלם את התשלומים החודשיים הקבועים באופן עקבי ויתמיד בכך יוכל ליהנות מכמה יתרונות.

מאיר לוין: דבר ראשון, הוא יקבל הפחתה של 50% בריבית.

מאיר לוין: דבר שני, הוא יקבל הפחתה באגרה.

מאיר לוין: דבר שלישי, הוא יקבל הפחתה בשכר טרחת עורכי הדין.

מאיר לוין: דבר רביעי, שזה הדבר הכי חשוב, זה שלא יינקט כנגדו שום הליך גבייה כל עוד הוא יעמוד בתשלומים - לא עיקולים, לא הגבלות ולא הליכי גבייה אחרים.

שלמה קרעי: גם חייבים שנמצאים כבר בהגבלות?

מאיר לוין: הכוונה לחייבים שייפתחו נגדם תיקים בגין התקופה של הקורונה.

אוסנת הילה מארק: מי שיש לו חוב של 70,000 לא יכול להיכנס לתוך ההסדר?

מאיר לוין: לא להסדר האוטומטי.

מאיר לוין: הוא ייכנס להסדרים הרגילים, שגם בהם אנחנו מכניסים שינויים.

מאיר לוין: דיברתי על מה יוצא לחייב.

מאיר לוין: מה יוצא לזוכה?

מאיר לוין: הזוכה מקבל הסדר שמגדיל משמעותית את הסיכוי שהוא יקבל את כספו במלואו בתוך תקופת זמן של שנתיים.

מאיר לוין: זה הסדר שמתמרץ את החייב לשלם לו את הכל.

מאיר לוין: אנחנו מעניקים תמריצים חיוביים לחייב לשלם את חובו בתוך פרק הזמן הזה כך שהזוכה לא צריך להפעיל הליכי גבייה.

מאיר לוין: הרעיון הוא לייצר הסדר שיהיה יותר טוב לשני הצדדים, יתמרץ תשלום חובות, אבל ייקח בחשבון את הסיטואציה הקשה שאליה נקלעו החייבים.

יעקב אשר: מה הריבית שתהיה בהסדר הזה?

מאיר לוין: 50% מהריבית בתיק.

יעקב אשר: על התשלומים?

מאיר לוין: על הכל.

תומר מוסקוביץ: על יתרת החוב.

שלמה קרעי: למה צריך שכר טרחת עורכי דין בהסדר כזה?

מאיר לוין: כשנגיע לחלק של שכר טרחת עורכי הדין נציג מה אנחנו חושבים שיש היגיון בלהותיר, שזה סכום נמוך יחסית לסכום הרגיל.

מאיר לוין: הסכום לוקח בחשבון את הפעולות שעורך דין עושה בעצם פתיחת התיק.

אוסנת הילה מארק: מה הסכום בתיק שהחוב בו הוא 50,000 שקל?

ענת הר אבן: לקחנו את הסכום המינימאלי של פתיחת תיק - 384 בפסק דין, 141 שקלים בשטרות ו-236 בתובענות.

אוסנת הילה מארק: הרבה פעמים עורכי הדין של החייבים עושים פעולות בתיק.

תומר מוסקוביץ: זה בינו לבין החייב.

תומר מוסקוביץ: בזה אנחנו לא מתערבים.

ענת הר אבן: החוק קובע הוספה אוטומטית של שתי מדרגות: בפתיחת התיק, שזה נקרא שכר טרחה א', ולאחר חלוף תקופת האזהרה עם נקיטת הליכים - שכר טרחה ב'.

שלמה קרעי: פה אין לך שכר טרחה א' וב', כי אין ב'.

מאיר לוין: נכון.

שלמה קרעי: אם ברחת מההסדר, אתה חוזר למקור.

מאיר לוין: נכון.

מאיר לוין: כל עוד אתה מתמיד אתה נמנע משכר טרחה ב' ומקבל חיוב מופחת באופן משמעותי בשכר טרחה א'.

שלמה קרעי: זאת התוספת השישית שיש כאן?

מאיר לוין: כן.

מאיר לוין: חוץ מהמסלול שהתייחסתי אליו, מסלול הקורונה, הצעת החוק כוללת הסדרים נוספים, כשאחד החשובים בהם נוגע לעולם של חדלות פירעון.

מאיר לוין: אנחנו מציעים להעניק לרשמי ההוצאה לפועל שיקול דעת לפרוס חובות לתקופה ארוכה יותר מזו שקבועה היום בחוק.

מאיר לוין: במקום שלוש או ארבע שנים אנחנו מציעים להאריך את התקופות לחמש או שש שנים, כמובן רק אם מתקיימים תנאים מסוימים ויש צפי אמיתי שהחוב יוכל להיפרע בתוך התקופה הזאת.

מאיר לוין: זה יאפשר לחייבים בעלי יכולת כלכלית נמוכה במיוחד שלא להגיע לחדלות פירעון ולסגור את החובות שלהם בתוך מערכת ההוצאה לפועל.

מאיר לוין: שר המשפטים, בנוסף לתיקון הזה שהוא קידם והוביל, מקדם גם תיקון לחוק חדלות פירעון בהוראת שעה לתקופת הקורונה.

מאיר לוין: התיקון הזה כולל פתרונות ליחידים ולתאגידים אשר הגיעו בתקופה הזאת למצב של חדלות פירעון.

מאיר לוין: ההצעה כאן וההצעה המשלימה בנושא של חדלות פירעון מרכיבות יחד מענה לאותם יחידים ותאגידים שנקלעו או ייקלעו לחובות בשל המשבר.

אוסאמה סעדי: יש הצעה משלימה לחדלות פירעון?

מאיר לוין: פרסמנו תזכיר חוק.

יעקב אשר: יש תזכיר חוק בדרך אלינו.

מאיר לוין: אנחנו כרגע מעבדים את הערות הציבור לקראת השלמת העבודה וההבאה של הצעת החוק הזאת לאישור הממשלה.

אוסאמה סעדי: ליווינו את הצעת החוק הגדולה של חדלות פירעון ושיקום כלכלי בוועדה במשך חודשים ארוכים.

אוסאמה סעדי: תמיד שמרנו על איזון בין שני הצדדים של המשוואה - גם של החייבים, שאנחנו בוודאי רוצים לעזור להם להשתקם ולשלם את החוב שלהם, וגם של הזוכים.

אוסאמה סעדי: לא כל הזוכים הם המוסדיים, הבנקים, יש גם נושים שהם ספקים קטנים, אנשים פרטיים שיכולים להפוך בעצמם לחייבים אם לא נשמור על האיזון הזה.

אוסאמה סעדי: הכי חשוב, ועל זה אנחנו נקפיד, שיהיה איזון.

אוסאמה סעדי: צריך להבדיל בין הקבוצה של חייבים שהסתבכו בגלל הקורונה, לבין קבוצה שאולי תנצל את המצב לרעה ותשתמט מתשלום מהחוב, שזאת קבוצה שאנחנו נדאג בוועדה שהיא לא תזכה לשום יתרון פה בוועדה.

שלמה קרעי: אני מצטרף לכל מילה שאמר חברי אוסאמה.

שלמה קרעי: אני חושב שזה חוק טוב שבא לנו לוועדה.

שלמה קרעי: אני מברך על כל הקלה לכאלה שרוצים להגיע להסדר ורוצים לחזור למצבם הקודם.

שלמה קרעי: מה ראינו בנוגע לשכר טרחה?

שלמה קרעי: שאמנם יש הפחתה בשכר טרחה בתקופת הקורונה, אבל אם הייתה חריגה, אם מישהו נפל שוב פעם, הכל חוזר לשכר הטרחה המקורי.

שלמה קרעי: מעבר לשכר הטרחה המיוחד לתקופת הקורונה, יש לנו הזדמנות לעשות תיקון בשכר הטרחה הרגיל.

שלמה קרעי: הסכומים שקיימים בשכר טרחה א' ובשכר טרחה ב' הם סכומים מופרכים לחלוטין, בפרט כאשר רוב התיקים עוברים באופן אוטומטי.

שלמה קרעי: אם יש תיקים שיש בהם הרבה עבודה של עורך הדין, הרשם יכול לקבוע שכר טרחה אחר.

יעקב אשר: אני עושה הפסקה בדיון.

יעקב אשר: אנחנו נפתח את הדיון עם דבריו של חבר הכנסת שלמה קרעי.

יעקב אשר: אני מחדש את הדיון.

שלמה קרעי: המעבר בין הטוב שמוצע בחוק, שזו ההקלה בשכר טרחה, לבין שוב פעם ליפול לתוך הבור של השכר המופרז והמופרך בימים כתיקונם, הוא מעבר מאוד קל, חוט השערה מפריד.

שלמה קרעי: אם מישהו פספס תשלום הוא שוב פעם חוזר.

שלמה קרעי: אני חושב שאפשר לנסות, אפילו כהכנה לדיון אחר, לתקן בכלל את העניין הזה.

אלעזר שטרן: מדובר בהצעת חוק שלא נוגעת רק לקורונה.

אלעזר שטרן: אומנם עיקר הצעת החוק זה הוראות שעה שנוגעות לקורונה, אבל יש פה כמה וכמה תיקונים שהם תיקוני קבע, שהם תיקונים כלליים לחוק ההוצאה לפועל שלא קשורים לקורונה.

אלעזר שטרן: מדברים פה על הקלות, אבל צריך לזכור שיש פה שני צדדים.

אלעזר שטרן: כשאתה מקל על צד אחר, זה עלול לפגוע בצד אחר.

אלעזר שטרן: צריך לשים לב שההסדר יהיה מאוזן לשני הצדדים.

אביטל בגין: בסיוע המשפטי יש 100,000 תיקים שנפתחים בשנה, כשמתוכם יש 26,000 תיקי חובות של חדלות פירעון והוצאה לפועל.

אביטל בגין: אנחנו לא רק מייצגים חייבים.

אביטל בגין: אנחנו מייצגים נושים, בעיקר נושות בענייני מזונות.

אביטל בגין: למרות שאנחנו מייצגים גם נושים וגם נושות, ולמרות שאני מסכימה לדברים של חבר הכנסת סעדי ולדברי היועץ המשפטי, אני רוצה לדבר מתוך נקודת המבט של החייבים.

אביטל בגין: אנחנו לא צריכים להסתכל רק על החייב הבודד ועל הזוכה שעומד מולו, אלא לקחת בחשבון את ההקשר הרחב של העוני שהקורונה מחדדת.

אביטל בגין: העוני היה ויהיה איתנו פה גם אחרי הקורונה.

אביטל בגין: זו תופעה מספיק רווחת ומספיק קשה שצריכה להשפיע על מערכת האיזונים שאנחנו עושים פה בתהליך.

אביטל בגין: עורך דין לוין, עורך דין רבינוביץ' וחברותיי מייעוץ וחקיקה עשו פה עבודה מדהימה, רגישה ומהירה, שזה המון בתקופה הזאת שאנחנו נמצאים בה.

אביטל בגין: הם שיתפו אותנו בתהליך של החשיבה על ההצעה, הם קיבלו הערות, הם הקשיבו לנו בלב הרבה יותר מפתוח ועם נפש חפצה.

אביטל בגין: הם הגיעו לאיזה שהוא איזון פה, שהוא איזון אפשרי לחלוטין, כאשר גם בתוך האיזון הזה אנחנו מרגישים צורך לשים זרקור ולהאיר כמה נקודות מתוך הפרספקטיבה של החייבים, של המספר הגדול של החייבים שלנו, שרובם לא יכולים להגיע לכנסת ולספר את חייהם, את הצרכים, את הקשיים ואת התובנות שלהם.

רן מלמד: אני מברך על זה שיש התייחסות בימי קורונה גם לחייבים, שזה דבר מאוד חשוב, אבל יחד עם זה אני חייב להגיד כמה דברים שאני מבקש שתביאו לידי מחשבה אצלכם.

רן מלמד: הדבר הראשון הוא דבר שנאמר בצנעה בתחילת הדברים - למה זה כולל רק תיקים חדשים ולא תיקים שנכנסו למערכת במהלך חצי השנה האחרונה.

רן מלמד: יש תיקים שעדיין אין בהם הסדרים.

שלמה קרעי: לא אמרו דבר כזה.

שלמה קרעי: דיברנו על כל תיק שנפתח בעקבות הקורונה.

רן מלמד: גם ההגדרה "נפתח בעקבות הקורונה" היא הגדרה שצריך לבדוק אותה.

רן מלמד: אם מישהו נכנס למצוקה כלכלית בחודש ינואר והתיק שלו נפתח בחודש אפריל, זה לא אומר שהוא לא נפגע קורונה.

יעקב אשר: יכול להיות שבעל מפעל מסכות היה בפשיטת רגל בחודש ינואר אבל איך שהתחילה הקורונה הבחור התחיל לפרוח.

רן מלמד: יכול להיות שהיום הוא במצב של פשיטת רגל ולא יכול לעמוד בתשלומים גדולים.

רן מלמד: חלק מהפתרון יכול להיות ועדת חריגים שתחליט מי נחשב נפגע קורונה, תחליט אם את האנשים שיש להם חוב של 53,000 או 54,000 אפשר להכניס להסדר.

רן מלמד: אני חושב שוועדת חריגים כזאת זה דבר נחוץ, זה דבר הכרחי, צריך להכניס אותה.

רן מלמד: יש הרבה עורכי דין, וזה בלי קשר לשכר הטרחה שלהם, שמתנהגים איך שהם רוצים בכל הנוגע לתיקים, בטח בתקופת הקורונה.

רן מלמד: נכון שיש סנקציות שניתן להטיל על עורכי דין שלא מדווחים בזמן על תשלומים שהם קיבלו, סנקציות על כך שהם לא מקטינים בזמן את החובות של אנשים, אבל את הסנקציות האלו צריך לעבות ולהכניס ביתר שאת לתוך החקיקה הזאת.

רן מלמד: נאמר בתחילת הדברים שצריך להגן על הזוכים, אבל יש זוכים ויש זוכים.

רן מלמד: במקרים בהם מדובר בתאגידים גדולים, אם זה בנקים, חברות תקשורת, חברות סלולר, צריך להגיע למצב שהתיקים בהוצאה לפועל לא נפתחים.

רן מלמד: אפשר לעכב, אפשר לעשות הרבה מאוד פעולות כדי למנוע את עצם הגשת התיק להוצאה לפועל, את עצם ההגעה לדיון.

רן מלמד: כשאנחנו מדברים על 50,000 שקל ב-24 תשלומים, זה אומר כ-2,000 שקל בחודש.

רן מלמד: אני לא מכיר הרבה מאוד חייבים שכשהם חייבים 50,000 שקל הם יכולים לעמוד בהחזר של 2,000 שקל בחודש.

רן מלמד: אני מבקש, לפני שאנחנו צוללים לדיון, להעמיד את התקופה על 36 חודשים לפחות, לא על 24 חודשים.

רן מלמד: החוק לא נוגע בכלל למרכז לגביית קנסות.

רן מלמד: נכון שהמרכז לגביית קנסות פועל מכוח חוק אחר, אבל אני חושב שאם עושים פעולה כל כך חשובה כמו במקרה הזה, צריך להשליך את הדברים גם על המרכז לגביית קנסות.

רן מלמד: חוק חדלות פירעון אמור היה להיות חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

רן מלמד: החוק שאנחנו מדברים עליו פה אמור לעזור לאנשים להשתקם, רק שבפועל הוא לא עושה את זה.

רן מלמד: אני חושב שצריך להביא גם את זה לידי ביטוי.

עודד אופק: זה דבר חיובי שדואגים לחייבים, אבל צריך לזכור, בטח בהקשר של מתן אשראי, שמדובר באזרחים שזכאים לכסף שלהם ולא ראוי למנוע מהם את זה.

עודד אופק: אנחנו רוצים למנוע מצב של שימוש לרעה באמצעים שיהיו כאן.

עודד אופק: גם בנושא של צ'קים ניתנה הקלה, וההקלה הזאת נוצלה לרעה על ידי לא מעט חייבים שמשכו צ'קים.

עודד אופק: צוין בתחילת הדברים שהצעת החוק הזאת מטיבה עם הזוכים.

עודד אופק: אני לא מסכים בהכרח עם האמירה הזאת.

עודד אופק: החייבים נהנים מתקופה מסוימת שניתנת להם פריסה, אבל אין סנקציה במקום שבו הם לא משלמים את כל התשלומים כפי שהם צריכים לעשות.

עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך להזיז מעט את המטוטלת ולהבטיח שלא יהיה כאן גן עדן של חייבים, כי זו לא המטרה של הוועדה גם בתקופה הקשה הזאת.

עודד אופק: צריך שהחייבים יצטרכו להוכיח, להביא איזו שהיא ראיה, או לפחות לטעון שיש להם קושי לשלם את החובות שלהם כדי שאפשר יהיה להחיל עליהם את ההגנות.

עודד אופק: הגנה כמו הגשת אזהרה במשך 51 ימים, לא במשך 20 ימים כפי שהיה עד כה, היא הגנה משמעותית מאוד, לרבות אפשרות פעולה נגד החייבים.

עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך לצמצם מעט את הוראת השעה, ולהחיל זאת רק על הליכים מעתה ואילך, לא להחיל את זה על הליכים שלזוכים הייתה הזכות להסתמך על מה שהיה קיים עד עתה.

עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך לצמצם את תקופת הוראת השעה ואת הארכת הזמנים.

בקי קשת: החוק הזה מאוד חשוב משתי סיבות.

בקי קשת: אחת, הקורונה, והשנייה, המצב המאוד חמור.

בקי קשת: אנחנו יודעים שמספר האנשים שחיים בעוני גדל מאוד.

בקי קשת: גם אוכלוסייה שלמה שהייתה בקרבת העוני, בסיכון לעוני, צללה לתוך עוני.

בקי קשת: אנחנו צריכים להרחיב את המבט שלנו ולהבין שאנחנו מסתכלים על אוכלוסייה יותר ויותר גדולה.

בקי קשת: גם האנשים שקודם עמדו בתשלומים, יש סיכוי טוב שהם היום לא מצליחים לעמוד באותם תשלומים.

בקי קשת: דבר שני שאני רוצה לדבר עליו זה פרק א'.

בקי קשת: הנקודה הכי חשובה, בעיני, זה איחוד תיקים.

בקי קשת: מאז חוק חדלות פירעון אנחנו עלולים להיות במצב שמי שלא יכול לעמוד בתשלומים נשאר בלי מענה.

בקי קשת: ראוי שאיחוד התיקים שנכנס כהוראת שעה לא יהיה הוראת שעה, שיהיה חלק מפרק א'.

תומר מוסקוביץ: צריך לזכור שכל גופי האשראי הם שחקנים חוזרים.

תומר מוסקוביץ: בוא נגיד שהצלנו מהמלתעות הנוראיות את החייבים של עכשיו, אבל מה יקרה עם האנשים הבאים שיבואו לבקש אשראי?

תומר מוסקוביץ: איזה מגבלות יטילו עליהם?

תומר מוסקוביץ: גם על זה צריך לחשוב.

תומר מוסקוביץ: צריך שהפתרון יהיה פתרון מאוזן, לא לפטור אותם בשם הקורונה מכל חוב.

תומר מוסקוביץ: בנינו את החוק הזה בשיתוף פעולה עם הצוותים עוד בחודש אפריל.

תומר מוסקוביץ: הקורונה אמורה להסתיים, בעזרת השם, בחודשים הקרובים.

תומר מוסקוביץ: אנחנו רצים על חוק שאפשר יהיה להפעיל מחר.

תומר מוסקוביץ: ביצענו את כל השינויים המחשוביים כדי שאם החוק הזה עובר מחר שנייה ושלישית, אפשר יהיה להתחיל להפעיל אותו.

תומר מוסקוביץ: יש שינויים שאם תרצו לעשות אותם הם לא ישנו את ההיערכות המחשובית, אבל יש שינויים שאבקש שלא תבצעו כי הם יגרמו לדחיית החוק בכמה חודשים.

תומר מוסקוביץ: בנינו את החוק הזה על הפלטפורמה של חייב משלם.

תומר מוסקוביץ: החוק מדבר על שלושה דברים: ריבית, אגרה ושכר טרחה.

תומר מוסקוביץ: ברגע שהתיקים כבר קיימים, האגרה ושכר הטרחה לא רלוונטיים, הם כבר נזקפו לתיק ואנחנו לא נתחיל לבצע החזרים.

תומר מוסקוביץ: מדובר רק על הריבית.

תומר מוסקוביץ: ברירת המחדל היא 25%, אבל זה לשיקול דעת הרשם.

תומר מוסקוביץ: אותה ועדת חריגים שרן דיבר עליה זה משהו שלא קיים.

תומר מוסקוביץ: מה שקיים זה הרשם.

תומר מוסקוביץ: החוק הזה יצר תהליך עבודה שמתאים לרוב המקרים.

תומר מוסקוביץ: הוא תהליך מינהלי, מיחשובי פשוט מאוד, שיכול לחול על עשרות אלפי המקרים שיבואו.

תומר מוסקוביץ: בכל מקרה לגופו שיצטרך להידון, החייב מוזמן להגיש בקשה לרשם, שכבר קיימת לו הסמכות מכוח חוק "חייב משלם", ואם הרשם ישתכנע שמדובר בחייב שאמנם התיקים שלו ישנים אבל הוא הסתבך בגלל הקורונה ויכולת ההחזר שלו נמוכה יותר, הוא יהיה מוסמך להפחית לו את הריבית לפי החוק הקיים היום.

תומר מוסקוביץ: בשיקול בין לפגוע בחייב כזה או אחר שהיה ראוי שייכנס לחוק ולא ייכנס, מצד אחד, לבין מצב של לייצר מערכת שיכולה להתחיל לעבוד מחר בבוקר ותשרת עשרות אלפי חייבים, מצד שני, אני בוחר באפשרות השנייה, ואני מציע גם לכם לעשות את זה.

תומר מוסקוביץ: צריך להשאיר את המקרים הפרטניים לרשמים.

תומר מוסקוביץ: אם הם מקבלים מאות החלטות ביום, הם יקבלו עוד כמה עשרות החלטות.

שלמה קרעי: זה עניין מחשובי.

תומר מוסקוביץ: יש שינויים שהם טבלאיים.

תומר מוסקוביץ: אחוז הריבית שהבנק גובה על ההלוואות הוא טבלאי, אבל התאריך שבו נזקפת האגרה על התיק זה חודשים שלמים של עבודה.

מרב זוהרי: יש בהצעת החוק הוראת קבע והוראת שעה.

מרב זוהרי: ההוראות קבע הן הוראות רלוונטיות גם לקורונה וגם אחרי הקורונה.

מרב זוהרי: אני אגיד משהו לגבי האיזון ואיך אנחנו רואים את מה שיקרה בתקופה הזאת.

מרב זוהרי: הרעיון הוא לא לתת לחייבים פטור מתשלום בתקופה הזאת של הקורונה, אלא לתת להם פתרונות להסדרת החוב.

מרב זוהרי: הרעיון הוא שחייב יבוא ויהיו לו ארבע אפשרויות.

מרב זוהרי: אפשרות אחת היא לשלם את החוב במלואו ולסגור את התיק.

מרב זוהרי: אפשרות שנייה תהיה להגיע להסדר עם הזוכה באופן פרטני.

מרב זוהרי: אפשרות שלישית תהיה להיכנס לאותו הסדר מינהלי של מסלול הקורונה, שהוא הסדר קבוע מראש שהחוק קובע לפי התוספת השלישית, וליהנות מאותן הטבות שהחוק נותן.

מרב זוהרי: חייב שלא יוכל לעמוד באותם תשלומים שקבועים בתוספת השלישית, תהיה לו אפשרות ללכת ולקבל צו תשלומים מהרשם בהתאם ליכולת הכלכלית שלו.

אוסאמה סעדי: לפי חוק "חייב משלם".

מרב זוהרי: הוא יוכל לקבל את ההקלות שיש ב"חייב משלם", של הפחתה של 25% ועיכוב הליכים מסוימים, שגם ביחס להליך הזה אנחנו מרחיבים את פריסת התשלומים שחייב יכול לקבל ואנחנו מעלים את כמות השנים שניתן לפרוס בהן את החוב, דבר שיסייע למי שמתקשה לשלם את החוב בתקופות הקבועות היום בחוק.

מרב זוהרי: הרעיון הוא לייצר מסלול שיותאם לכל חייב שיגיע שבו הוא יוכל לשלם את החוב בהתאם ליכולת שלו.

מרב זוהרי: הצעת חוק ההוצאה לפועל (נגיף הקורונה החדש – תיקון מס' 67 והוראת שעה), התש"ף-2020 פרק א': חוק ההוצאה לפועל – תיקון תיקון סעיף 1.

מרב זוהרי: בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 7א1 - 7א1

מרב זוהרי: יבוא "בצו תשלומים לפי סעיפים 7א(ג), 69, 69יג (ב)(1) או 74יא (בסעיף זה – צו תשלומים)";

קטן יבוא: "(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), שוכנע רשם ההוצאה לפועל במועד מתן צו התשלומים או במועד מאוחר יותר כי אין ביכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בתקופות או בשיעורים כאמור בסעיף קטן (א) וכי החייב יוכל לשלם את החוב הפסוק בתוך תקופה ארוכה יותר, רשאי הוא להאריך את תקופת תשלום החוב לתקופות נוספות שלא יעלו בסך הכל על שנתיים מתום התקופות האמורות בסעיף קטן (א) (בסעיף זה – החלת הארכה); הרשם יפרט בהחלטתו את נימוקיו.

קטן יבוא: (ג) נתן רשם ההוצאה לפועל החלטת הארכה, יבחן בתום שנה ממועד מתן ההחלטה, או בתום תקופה אחרת שקבע בהחלטתו (בסעיף קטן זה – מועד הבחינה), אם יכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בהתאם להחלטת הארכה ממשיכה להתקיים; לשם כך, יורה הרשם בהחלטת ההארכה כי על החייב להגיש במועד הבחינה, הצהרה וכתב ויתור על סודיות כאמור בסעיף 7א(א); מצא הרשם במועד הבחינה כי אין ביכולתו של החייב לשלם את החוב הפסוק בהתאם להחלטת הארכה – יחולו הוראות סעיף 7א2.

קטן יבוא: צו תשלומים לתקופה העולה על התקופות האמורות בסעיפים קטנים אלה, אם הזוכה והחייב נתנו את הסמכתם לכך.

קטן יבוא: " סעיף 7א1 קובע היום מה התקופות המקסימאליות שאפשר לפרוס בהן חובות בהוצאה לפועל.

קטן יבוא: חוב שהוא עד 100,000 שקל אפשר לפרוס עד שלוש שנים, וחוב שהוא מעל 100,000 שקל אפשר לפרוס עד ארבע שנים.

קטן יבוא: החוק ממשיך וקובע שמי שלא יכול לשלם לפי הפריסה הזאת נדרש לעבור להליך של חדלות פירעון.

קטן יבוא: היה תיקון שנכנס במסגרת חוק חדלות פירעון ששינה את המצב של חייבים שלא מסוגלים לשלם את החובות שלהם בתקופות האלו.

קטן יבוא: במקום שהם יהיו חייבים מוגבלים באמצעים בהוצאה לפועל, סברנו שנכון שהם יועברו להליך חדלות פירעון ובעצם יסגרו את החובות שלהם בתוך זמן סביר.

קטן יבוא: חוק חדלות פירעון נכנס לתוקף בספטמבר 2019.

קטן יבוא: המשכנו לעקוב אחרי היישום שלו.

קטן יבוא: מה שעלה מהשטח זה שהיישום שלו הוא מאוד מאוד דווקני, זאת אומרת, מי שלא יכול לשלם בתקופות האלה, בהרבה מהמקרים מעבירים אותו לחדלות פירעון, לא ניתן הרבה מרחב בין לבין.

קטן יבוא: עלו מקרים שבהם היה נכון להשאיר חייבים בהוצאה לפועל לתקופה קצת יותר ארוכה מאשר להעביר אותם לחדלות פירעון.

קטן יבוא: ההצעה הזאת מבקשת לתת לרשם ההוצאה לפועל את הסמכות לתת פריסה לתקופה ארוכה יותר, אם הוא סבר שהחייב יוכל לשלם בתקופה הזאת.

אוסאמה סעדי: יותר מהשלוש שנים והארבע שנים?

מרב זוהרי: כן, שנתיים נוספות לשלוש.

מרב זוהרי: זאת תהיה פריסה של חמש או שש שנים.

יעקב אשר: זה בקבע?

מרב זוהרי: כן.

אלעזר שטרן: אלה דברים שעולים מהשטח.

אלעזר שטרן: יש, למשל, חיילים בודדים שנמצאים תוך כדי השירות והמגבלה של השלוש שנים לא מאפשרת להם לפרוס את החוב ליותר זמן.

אלעזר שטרן: היו כל מיני מצבים כאלה שבהם הגיעו למסקנה שיש צורך בעוד שנתיים.

יעקב אשר: כדי שאותו חייב לא יגיע לחדלות פירעון.

אלעזר שטרן: באותו מקרה שבו היה בן אדם שהיה מעוניין לשלם וביקש לקבל עוד שנתיים הידיים של הרשם היו כבולות.

יעקב אשר: החלק הזה הוא לא חלק אוטומטי, הוא חלק שהרשם צריך להתרשם.

אלעזר שטרן: לא רק להתרשם, גם להמשיך ולעקוב.

מרב זוהרי: יש מגוון של דוגמאות.

יעקב אשר: זה רק אחרי חקירת יכולת?

מרב זוהרי: כן.

יעקב אשר: חייבת להיות חקירת יכולת לפני שהוא מקבל החלטה מסוג כזה?

מרב זוהרי: כן.

תומר מוסקוביץ: זה לא קשור לקורונה.

מרב זוהרי: זה יכול להיות מקרה של חייב שנמצא בסדיר והרשם מבין שעכשיו המשכורת שלו מאוד מוגבלת, אין לו יכולת להשתכר מעבר, אבל בעוד שנתיים כשהוא ישתחרר הוא כן יוכל לפרוס.

מרב זוהרי: זה יכול להיות מקרה של אדם שפוטר מהעבודה וצפוי לחזור להכנסה גבוהה יותר.

מרב זוהרי: יש המון מקרים שבהם אנחנו מבינים שאם החייב יקבל תקופה נוספת יש סיכוי בהמשך שהוא יוכל לשלם.

מרב זוהרי: במקרים בהם הרשם משתכנע שחייב יכול לשלם את החוב בחמש שנים, אין סיבה להעביר אותו להליך חדלות פירעון, שהוא הליך מאוד משמעותי עם המון השלכות.

יעקב אשר: אם התוצאה היא שחסכנו מאות מקרים שילכו לחדלות פירעון, זאת תוצאה מצוינת, אבל אם העברנו הרבה ממסלול של שנתיים כיום או של שלוש לארבע וחמש כשהם לא במצב שהם היו הולכים לחדלות פירעון, זה אומר שלצד השני ייפרס התשלום לאורך זמן.

יעקב אשר: יכול להיות שבעלות-תועלת זה סיכון שווה.

מרב זוהרי: אני מסכימה איתך.

מרב זוהרי: אני חושבת שפה התפקיד של הרשם הוא מאוד חשוב – להעריך נכון את היכולת הכלכלית ולעקוב, לכן הוספנו את הסעיף שאומר שהרשם חייב לעקוב אחרי זה.

יעקב אשר: תומר, כמה רשמים יש?

תומר מוסקוביץ: 72.

יעקב אשר: בכמה תיקים הרשם מטפל?

תומר מוסקוביץ: יש שניים וחצי מיליון תיקים במלאי.

מרב שיבק: מרגע שסעיף 7א חוקק התרענו שהוא יוצר תקלה גדולה.

מרב שיבק: צריך לזכור מה היה המצב לפני חקיקת סעיף 7א.

מרב שיבק: המצב היה שאנשים שילמו תשלומים מאוד מאוד נמוכים על פני הרבה מאוד שנים, שזה מצב לא רצוי לכשעצמו.

מרב שיבק: התיקון שלו היה לכיוון של פריסה מאוד קצרה, של שנתיים ושלוש, שבהן אנשים היו צריכים לשלם 1,000,2000 ואפילו יותר בחודש.

מרב שיבק: כשמדובר באנשים שמשתכרים שכר מינימום או קצת יותר משכר מינימום, זה בוודאי משהו שלא מאפשר להם לשלם.

מרב שיבק: התוצאה של חדלות פירעון לאנשים שלא עומדים בתשלומים היא תוצאה מאוד מאוד קשה, לכן אנחנו כבר מזמן ביקשנו את התיקון הזה.

מרב שיבק: אנחנו מאוד שמחים שהוא בא לעולם, אנחנו רק חושבים שהפריסה שהוצעה בו היא קצרה מידי.

יעקב אשר: שיקום עם אופק סביר הוא שיקום.

מרב שיבק: שש ושבע שנים זה אופק סביר.

מרב שיבק: זה לא אופק לא סביר.

יעקב אשר: אם שש ושבע שנים זה אופק סביר, גם שמונה ותשע זה סביר.

יעקב אשר: יכול להיות שחדלות פירעון זה דבר שאדם לא יכול לברוח ממנו כי איך שלא יהיה הוא בסוף יהיה חדל פירעון, ואז עדיף שזה יקרה קודם מאשר מאוחר מידי כדי שבינתיים זה לא יפיל אנשים אחרים.

יעקב אשר: התוספת של שנתיים היא נכונה.

יעקב אשר: אם אדם בארבע או בחמש שנים לא הצליח לסדר לעצמו את תכנית העבודה, קשה לי להאמין שתהיה לזה תקומה אחר כך.

מרב שיבק: אם יפרסו לבן אדם חוב של 80,000 שקלים, הוא יצטרך לשלם משהו כמו 1,300 שקל בחודש.

מרב שיבק: זה הרבה מאוד כסף למישהו שמשתכר שכר נמוך.

מרב שיבק: עכשיו הוא עובד, הוא רוצה לשלם את חובותיו פירעון מלא.

מרב שיבק: אם יהיה לרשם את שיקול הדעת לפרוס לו את זה ליותר מחמש שנים כולם יוצאים נשכרים.

מרב שיבק: לשים את הרשם במיטת סדום הזאת של השנתיים מבלי להגמיש אותה - בעיה.

אלעזר שטרן: צריך לשים לב שהממשלה מציעה להוסיף סעיף שאומר שאם הזוכה והחייב מסכימים על תקופות אחרות - הרשם יכול.

יעקב אשר: אני חושב שלהשאיר את זה וולונטרית יהיה יותר נכון מאשר למתוח את זה עוד שנתיים, עוד שלוש.

עודד אופק: אנחנו דווקא חשבנו שצריך לקצר את התקופה.

עודד אופק: אני מבין שזו לא הרוח שנושבת כרגע מהוועדה, אז לכל הפחות לא להאריך את התקופה.

עודד אופק: אנחנו מציעים שרק מטעמים מיוחדים שיירשמו הרשם יאריך את זה בשנתיים נוספות.

ענת הר אבן: הסעיף מדבר על כך שהרשם יפרט בהחלטתו את נימוקיו.

עודד אופק: לא נימוקים, אלא מטעמים מיוחדים שיירשמו.

יעקב אשר: אני חושב שהמילה "מטעמים מיוחדים" היא לא נכונה.

ענת הר אבן: ברוב ההחלטות הרשמים קובעים את צו החיוב בתשלומים.

ענת הר אבן: עצם העובדה שבנוסח הוספנו את המילים "הרשם יפרט בהחלטתו את נימוקיו", זה לא - -

יעקב אשר: יפרט זה ברור.

יעקב אשר: את צריכה לכוון אותו למה צריכה להיות המחשבה שלו.

אלעזר שטרן: נאמר שהוא כן יוכל לשנות לתקופה ארוכה.

אלעזר שטרן: שיקול הדעת שלו מובנה פה.

מרב זוהרי: תיקון סעיף 2.

מרב זוהרי: בסעיף 7ב(א2) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "ובלבד שחלפו 15 7ב ימים מהמועד האחרון להגשת ההתנגדות לפי סעיף 81א(ג1) או 81א1(ד)(1) לחוק, לפי העניין".

מרב זוהרי: מדובר פה בתיקון שעלה מהשטח.

מרב זוהרי: הסעיף הזה הוא סעיף שעוסק במסירת מידע על חייב לזוכה.

מרב זוהרי: אחרי שנפתח תיק זוכה יכול לבוא ולבקש מידע על החייב.

מרב זוהרי: הסעיף קובע שהוא יימסר אחרי 15 ימים מהמועד שהיה להגשת התנגדות.

מרב זוהרי: כשנפתח תיק יש 30 ימים להגשת התנגדות, כשבתקופה הזאת החוב עדיין לא חלוט, החייב עוד יכול להגיש התנגדות ולטעון שאין חוב.

מרב זוהרי: אם הוא מגיש התנגדות, זה עובר לבית משפט לדיון.

מרב זוהרי: בתקופת פגרה התקופה להגשת התנגדות מוארכת.

מרב זוהרי: מכיוון שבתקופת פגרה יכול להיווצר מצב שבו תוגש בקשה לקבלת מידע על חייב עוד לפני שהחוב שלו חלוט, אנחנו מבקשים לקבוע שזה יהיה 45 ימים, ובלבד שחלפו 15 ימים מתום המועד להגשת התנגדות.

יעקב אשר: זה גם בקבע, נכון?

מרב זוהרי: כן.

מרב זוהרי: תיקון סעיף 3.

מרב זוהרי: בסעיף 21 לחוק העיקרי - 21

מרב זוהרי: אחרי "מימושם בדרך אחרת" יבוא "אם התקיימו תנאים אלה, אלא אם כן שוכנע הרשם, מטעמים מיוחדים שיירשמו, ואם ביקש הזוכה לעקל מיטלטלין של חייב שאינו יחיד – מטעמים שיירשמו, כי ישנה הצדקה לצוות כאמור אף שלא התקיימו התנאים:

מרב זוהרי: החוב הפסוק או החובות הפסוקים במצטבר עולים על 2,500 שקלים חדשים.

מרב זוהרי: ";

מרב זוהרי: 2) בסעיף קטן (א1), במקום "ומשציווה כך" יבוא "משציווה רשם ההוצאה לפועל כאמור בסעיף קטן (א)" הסעיף הזה הוא תיקון קבע שעוסק בהליך של עיקול מיטלטלין.

מרב זוהרי: היום בהוצאה לפועל אחד מהליכי הגביה שניתן לנקוט זה הליך של עיקול מיטלטלין.

מרב זוהרי: במסגרת ההליך הזה מבוצע הליך של רישום – מגיע נציג של השטח ומתריע על ההליך, רושם את המיטלטלין שנמצאים אצל החייב, ולאחר מכן מבקש להוציא את אותם מיטלטלין על מנת למכור אותם ולכסות את החוב.

מרב זוהרי: מדובר בהליך של עיקול נכסים וסגירת החוב.

מרב זוהרי: זה הליך שיש בו פגיעה מסוימת בחייב, מכיוון שמגיעים אליו הביתה, מוציאים לו את המיטלטלין.

מרב זוהרי: מכיוון שזה גם הליך שיש לו עלות גבוהה יחסית להליכי גבייה אחרים, חשבנו שנכון שזה לא יהיה הליך גבייה ראשון בתיק אלא שימוצו הליכי הגבייה היותר זולים ופחות פוגעניים.

מרב זוהרי: מבוקש להכניס שני תנאים.

מרב זוהרי: תנאי אחד זה שההליך הזה יבוצע רק כחצי שנה לאחר המצאת האזהרה, והתנאי השני, שזה יהיה רק בחובות שהם מעל 2,500 שקלים.

אלעזר שטרן: ענת, האם אתם יכולים לתת נתונים על השימוש בכלי הזה היום, כמה הוא יעיל, כמה הוא לא יעיל?

ענת הר אבן: ההליך הזה בעיני הזוכים נתפס כהליך הרתעתי שיש יעילות בצידו.

ענת הר אבן: יש קריאות בשנים האחרונות לצמצום, לביטול ההליך.

ענת הר אבן: יש אוכלוסיות מיוחדות שבהן יעילותו של ההליך הזה גבוהה במיוחד.

ענת הר אבן: יש איזו שהיא מגמה של צמצום שימוש בהליך הזה.

ענת הר אבן: אם בשנת 2016 ננקטו כ-37,000 הליכים של עיקול ברישום וכ-13,000 הליכים של הוצאה, אז ב-2019 אנחנו ב-24,000 הליכים של רישום עיקול מיטלטלין וב-6,770 הליכים בהם הגיעו מעקלים לביתו של החייב כדי להוציא.

ענת הר אבן: במאות תיקים בלבד נעשה תהליך של ההוצאה בפועל ומכירתם, משום שעצם הגעת קבלני ההוצאה לפועל אל ביתו של החייב מהווה איזה שהוא זרז להסדר או לתשלום במקום הוצאת המעוקלים.

ענת הר אבן: מה שהניע אותנו לקדם את התיקון הזה יחד עם משרד המשפטים זה שנוכחנו לדעת שלפעמים ההליך הזה ננקט בתור הליך ראשון בתיק.

ענת הר אבן: להליך הזה יש עלויות שהן שונות מהליכים רגילים.

ענת הר אבן: עיקול בבנק עולה שבעה שקלים, עיקול משכורת הוא הליך שאפילו אין לו עלות, והעלות של עיקול רישום היא כ-187 שקלים עם תוספת של נסיעות, כשהנסיעות משתנות מאזור לאזור.

ענת הר אבן: העלות של הוצאת המעוקלים היא כ-450 שקל עד 600 שקל, תלוי באזור.

ענת הר אבן: אנחנו חושבים שנכון שקודם יינקטו הליכים אחרים, רק אחר כך יינקט ההליך הזה.

יעקב אשר: שקלתם אם לבטל את ההליך הזה בכלל?

תומר מוסקוביץ: זה נושא שנמצא על השולחן שלנו מאז שאני בתפקיד.

תומר מוסקוביץ: אני חושב שלא נכון לבטל אותו.

תומר מוסקוביץ: הרבה פעמים המפגש עם החייב בביתו, שזה אירוע לא נעים שאני לא מאחל אותו לאף אחד, מביא לתשלום כסף בתיק, הזוכים רואים את הכסף.

תומר מוסקוביץ: אנחנו היום הדרכנו את העובדים, עשינו שינוי בכל התהליך, כדי להפוך את זה מהליך של עיקול ברישום להליך של הנעה לגבייה.

תומר מוסקוביץ: באים אנשים שלנו ומסבירים לחייב את המצב שלו.

תומר מוסקוביץ: זה מן הליך שמאוד מדרבן לגבייה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו חשבנו שלא נכון לבטל את ההליך הזה, אבל נמשיך לעקוב אחרי זה.

תומר מוסקוביץ: אם נראה בשנים הבאות שזה לא מביא מזומנים לתיק וזה לא מוריד את הגבייה בתיק, ההליך הזה לא קדוש בעינינו.

תומר מוסקוביץ: כרגע אנחנו לא מעוניינים לבטל אותו.

ענת הר אבן: צריך להפריד בין היחידים לעסקים.

ענת הר אבן: בעסקים זה הדבר היחיד שמניע אותם לשלם.

ענת הר אבן: צריך להמשיך לקיים את ההליך כל עוד יש לו שימוש, וזה שימוש בהיקפים לא מבוטלים.

ענת הר אבן: צריך להשאיר אותו בשלב זה על כנו.

אלעזר שטרן: מה גם שבעסקים האלמנט של הפגיעה שיש בחייב היא קטנה יותר.

תומר מוסקוביץ: צריך לזכור שסוג החפצים שמותר לעקל מאוד מאוד הצטמצם.

יעקב אשר: זה ההליך הכי מזרז שאתם מכירים?

תומר מוסקוביץ: ההליך הכי מזרז שאנחנו מכרים זה הגבלה של הרישיון, אבל את זה ביטלתם לנו בשבוע שעבר.

ענת הר אבן: אנחנו רואים בהליכים בהוצאה לפועל ארגז כלים.

ענת הר אבן: כל חייב רגיש להליך אחר.

ענת הר אבן: יהיו חייבים שמה שיפעל עליהם זה הגבלת רישיון נהיגה, ויהיו חייבים אחרים שמה שיפעל עליהם זה הגעה של אנשים לביתם.

ענת הר אבן: חשוב, כדי לשמור על האיזון של האפשרות לגבות כספים מחייבים, לשמר את ההליך הזה ולהכניס בו את המידתיות המתאימה.

מרב זוהרי: פרסמנו טיוטה של תקנות שמעלות את השווי של הנכסים שפטורים מעיקול.

מרב זוהרי: יש היום סעיף שקובע מה השווי של נכס שמותר לעקל.

מרב זוהרי: כשאתה מגיע לבית של מישהו אתה לא יכול להוציא כל דבר, רק מה שיש לו שווי שמצדיק את ההוצאה שלו וצפוי לכסות את החוב באיזו שהיא צורה.

מרב זוהרי: בעקבות שינויים שהיו בעלויות של מוצרים בשנים האחרונות וההתרחבות של אתרים של יד שנייה וכו', ראינו שהרבה מוצרים כבר פחות נמכרים, או השווי שלהם יורד.

מרב זוהרי: כדי להגיע למצב שמה שמוציאים משמש לכסות את החוב ולא מגדיל את החוב בגלל הוצאות גבייה, אנחנו מקדמים תקנות שיעלו את הסכומים האלה.

מרב שיבק: אנחנו שותפים לדעה שהגיע הזמן לוותר על עיקול מיטלטלין.

מרב שיבק: אנחנו חושבים שהתועלת שבצד הדבר הזה היא מאוד מועטה.

מרב שיבק: היא בטח מועטה לפירעון החוב, שזאת הייתה צריכה להיות התכלית המרכזית.

יעקב אשר: האם הכלי הזה עובד בשלב של ההתראה שהדביקו על הדלת, או רק כאשר מגיעים הבריונים?

תומר מוסקוביץ: השלב הראשון זו אזהרה שהדואר מוסר לחייב, שזה דבר שלא קשור לעיקול.

תומר מוסקוביץ: העיקול מחולק לשני שלבים: עיקול ברישום, שאת זה מבצעים עובדים שלנו וזה מביא לא מעט כסף במזומן, ואם זה לא מועיל, באים בעלי התפקיד אליו הביתה ומוציאים את הדברים מהבית.

תומר מוסקוביץ: אחוז קטן מאוד מהעיקול ברישום ממשיך בסופו של דבר להוצאת מיטלטלין.

ענת הר אבן: נעשה מחקר בו בחנו אם חייב, אחרי שהגיעו אליו לשלב רישום עיקול, נכנס לאיזה שהוא מסלול של צו חיוב בתשלומים, החזיר את החוב או שילם איזה שהוא חלק.

ענת הר אבן: המחקר הזה הוכיח שחלק ניכר מהחייבים אכן נכנסים למסלול של תשלומים בעקבות ההגעה.

יעקב אשר: האם בעקבות זה הם נכנסים להסדר התשלומים אבל לא עומדים בו?

תומר מוסקוביץ: עד כדי כך אני לא יודע להגיד.

יעקב אשר: אין ספק שהאקט הזה הוא דבר קשה מאוד.

יעקב אשר: אם הוא ימכור את הספרים או את המחשב של הילד שלו כדי לגמור את הסיפור, אני לא יודע אם בזה שיקמנו אותו, יכול להיות שרק דרדרנו אותו.

תומר מוסקוביץ: אני מניח שזה יניע את הרוב להיכנס לתהליך של פריסת תשלומים.

יעקב אשר: מתי הם עושים את זה?

יעקב אשר: כשהחבר'ה בדירה?

תומר מוסקוביץ: בשלב של העיקול ברישום לא מעקלים להם כלום.

תומר מוסקוביץ: רק אחרי העיקול ברישום הם מגיעים.

מרב שיבק: לא כולם באים.

מרב שיבק: הרבה לא באים.

מרב שיבק: הרבה אחר כך לווים כספים במקומות לא ראויים, מה שמכניס אותם לסחרור מחדש.

מרב שיבק: האקט הזה של לבוא לבית זו פגיעה בכל בני הבית.

מרב שיבק: לפעמים יש שם קטינים, לפעמים יש שם אנשים שחווים את האקט הזה כאקט מאוד קשה.

מרב שיבק: אנחנו חושבים שטוב יהיה אם יבוטל ההליך הזה.

מרב שיבק: בתיקון הנוכחי הצענו להעלות את סכום החוב הפסוק מ-2,500 ל-5,000, כדי שהוא יינקט במקרים שיש איזה שהוא חוב ממשי, לא חוב נמוך יחסית.

יעקב אשר: מדובר פה גם בעיקולים של רשויות מקומיות?

תומר מוסקוביץ: תלוי.

תומר מוסקוביץ: אם הרשות המקומית פתחה תיק בהוצאה לפועל אז כן, אבל אם הרשות פועלת דרך פקודת מיסים (גבייה) המשופצת, זה לא קשור אלינו.

בקי קשת: אני רוצה להתייחס לסעיף הקודם שמדבר על הארכת הזמן.

בקי קשת: אם לאדם יש חוב של 49,000 שקלים, או אפילו פחות מזה, צריך להשוות אותו למצב הקודם.

בקי קשת: במצב הקודם היה אפשר לקבל צווים על 150 שקלים.

בקי קשת: יש הרבה מאוד אנשים שלא ייכנסו לחדלות פירעון שאנחנו חייבים גם להם לתת מענה.

בקי קשת: האפשרות של חמש או שש שנים לא נותנת מענה.

בקי קשת: אנחנו חושבים שצריך לתת שתי דרגות: דרגה אחת של להאריך בשנתיים, ודרגה שנייה, להאריך ביותר משנתיים כשהרשם רואה שיש נסיבות חריגות או כל מיני מצבים בהם אנשים חייבים מענה.

עודד אופק: צריך לזכור שמבחינת עיקול מיטלטלין יש תקופה שניתן להבריח נכסים במהלכה.

עודד אופק: אנחנו חושבים שצריך לקצר את התקופה הזאת, בטח כשזאת הוראת קבע.

עודד אופק: לחילופין, אפשר לתקן את זה בהמשך אחרי שילמדו את המשמעויות.

עודד אופק: אם ימצאו שההשלכה של זה חיובית, תהיה סמכות בתוך החוק להרחיב את זה אפילו לשישה חודשים.

עודד אופק: אני חושב שצריך להוריד את המילים "טעמים מיוחדים מטעם הרשם" ולכתוב נימוקים.

יעקב אשר: מה לגבי השלושה חודשים או השישה חודשים בנוגע להברחת נכסים?

מרב זוהרי: במקרים האלה יש שיקול דעת לרשם.

מרב זוהרי: בדרך כלל לא צריך לעקל לפני שישה חודשים.

מרב זוהרי: כאן ניתן שיקול דעת לרשם לעקל לפני כשיש איזה שהוא חשש להברחה של נכסים.

מרב זוהרי: השישה חודשים מותאמים לרוב המקרים.

יעקב אשר: למה צריך טעמים מיוחדים?

יעקב אשר: אם החשש היחיד הוא רק הברחת נכסים - -

מרב זוהרי: אני לא חושבת שזה רק חשש מהברחת נכסים.

מרב זוהרי: יכול להיות מצב שהזוכה יודע שיש לחייב נכסים בשווי משמעותי שיכולים לכסות את החוב.

יעקב אשר: בגלל זה נרצה לקצר תהליך?

יעקב אשר: הנכסים האלה יחכו גם עוד שישה חודשים.

תומר מוסקוביץ: או שלא.

יעקב אשר: ואז עוד פעם חזרת להברחת נכסים.

תומר מוסקוביץ: אנחנו לא יכולים תמיד לדעת.

יעקב אשר: אני רוצה לכוון את הרשם.

יעקב אשר: אנחנו מאריכים את התקופה, כי אנחנו רוצים למנוע את החלק הבלתי נעים של הוצאת מטלטלין.

יעקב אשר: אפשר לכתוב את העניין של חשש להברחת נכסים, כי אתה מדבר על מיטלטלין.

תומר מוסקוביץ: תמיד יש דברים שלא חשבנו עליהם.

תומר מוסקוביץ: אני לא רוצה לכתוב את העניין של הברחת נכסים, כי יכול להיות גם חייב שארבע פעמים הפר הסדר, ויכול להיות גם חייב שהולך לברוח מהארץ.

תומר מוסקוביץ: אני לא רוצה להגביל את הרשמים.

תומר מוסקוביץ: צריך להשאיר את המילים "מטעמים מיוחדים".

תומר מוסקוביץ: ברגע שהחייב מגיע ונכנס להסדר תשלומים לפי חוק "חייב משלם", אז לא עושים אצלו עיקולים בבית, כל ההליכים מוקפאים נגדו, כולל עיקולי משכורת.

יעקב אשר: אם הוא מתחיל לשלם.

תומר מוסקוביץ: כי הוא משתף איתנו פעולה.

יעקב אשר: החוק הזה הוא על אלה שלא משתפים פעולה.

תומר מוסקוביץ: אז שישתפו פעולה.

תומר מוסקוביץ: אנחנו אומרים שהדבר הכי טוב שחייב יכול לעשות זה להגיע אלינו.

תומר מוסקוביץ: ברגע שהוא מגיע אלינו המצב שלו משתפר בעשרות אחוזים.

תומר מוסקוביץ: כל ההליכים של העיקולים מיועדים לאלה שהם סוג של משתמטים.

יעקב אשר: אנחנו מדברים כרגע על החלק הזה של הוצאת מיטלטלין.

יעקב אשר: אנחנו אומרים שהכלי הזה צריך להיות האחרון בשרשרת המזון.

אלעזר שטרן: במסגרת הסט של לתפוס נכסים בשביל לממש אותם הם רוצים שזה יהיה אחרון, אבל יש סט אחר של כלים, כמו להגדיל את החשבון שלו.

יעקב אשר: אני הבנתי שרוצים להשתמש בכלי הזה רק בלית ברירה וכדי להשתמש בכלים האחרים קודם.

יעקב אשר: חברים, תכוונו את הרשם.

יעקב אשר: גם הרשם צריך לקרוא את החוק ולהבין מה רוצים ממנו.

יעקב אשר: אני לא משאיר לו סתם שיקול דעת.

יעקב אשר: אני רוצה לכוון את הרשם לא לתת לחייב את השלושה החודשים הנוספים רק אם יש חשש להברחת נכסים וכדומה.

מרב זוהרי: אנחנו סברנו שהטעמים המיוחדים שיירשמו זה צמצום משמעותי של שיקול הדעת.

מרב זוהרי: אפשר לראות שזה שונה מטעמים שיירשמו של עסקים.

תומר מוסקוביץ: החלוקה לא צריכה להיות בין יחיד ללא יחיד, אלא בין מיטלטלין של בית למיטלטלין של עסק.

ענת הר אבן: גם אני חוששת מלהכניס את המילים "הברחת נכסים", כי נתקלנו בסיטואציה שלחייב מסוים היה פיקדון שהוחזר מבית המשפט והיה קשה לשכנע את הרשמים שזה הברחת נכסים.

ענת הר אבן: מגוון הסיטואציות הוא גדול.

יעקב אשר: אם אנחנו מדברים על עיקול מיטלטלין, אז לעיקול מיטלטלין יש משמעות אחרת לגמרי כשאתה יודע שיש לאותו אדם ארגזים מלאים בסחורה שאתה מפחד שהוא יבריח.

יעקב אשר: זה שיקול הדעת שאני רוצה לתת לרשם בבואו לקצר את ההליך הזה כדי ללכת ישר לזה, לא למשהו אחר.

יעקב אשר: מה זה "מיוחדים"?

יעקב אשר: זה שהוא יגיד לי שהוא רמאי זה מיוחדים?

יעקב אשר: אני רוצה שהוא ימצה קודם כל את חשבון בנק, שימצה את הדברים היותר ידידותיים.

תומר מוסקוביץ: את זה כבר היום הם עושים.

תומר מוסקוביץ: הרשם לא מאשר הוצאת מיטלטלין אם הוא לא מיצה את השלב של העיקולים.

אוסאמה סעדי: זה כתוב בחוק?

תומר מוסקוביץ: זו הפרקטיקה.

יעקב אשר: אני רוצה לסתום פרצה שמדברת על אדם שיש לו איך להחזיר, רק הוא עובד על כולנו בעיניים.

תומר מוסקוביץ: נבוא עם עמדה לדיון בשבוע הבא.

אוסאמה סעדי: אם מדברים על הברחת נכסים, למה אי אפשר לתת לזוכה להטיל עיקול ברישום, לא הוצאה?

ענת הר אבן: אנחנו מדברים על מתי מפעילים תהליך של עיקול ברישום.

יעקב אשר: הם באים לפה עם הטבה מסוימת לחייב על ידי כך שהם אומרים שההליך הזה נדחה משלושה חודשים לשישה חודשים.

יעקב אשר: הם השאירו אפשרות לרשם לקצר את התקופה מטעמים מיוחדים.

יעקב אשר: אני לא רוצה את המילים "מטעמים מיוחדים".

יעקב אשר: אני רוצה שאם הם מבקשים לקצר זה יהיה רק מטעמים של חשש להברחת נכסים, משהו מהסוג הזה.

מרב זוהרי: תיקון סעיף 4.

מרב זוהרי: בסעיף 74ט לחוק העיקרי - 74ט

מרב זוהרי: שיירשמו" יבוא "בסעיף 7א1".

מרב זוהרי: מדובר בהתאמה שנדרשת לתיקונים שנעשו בחוק חדלות פירעון.

מרב זוהרי: בסעיף הזה נשארה הפניה לסעיף 69ג(א).

מרב זוהרי: רנחנו מבקשים להפנות לסעיף העדכני יותר.

יעקב אשר: זה משהו טכני.

רעות כהן: אני רוצה להגיד נקודה קטנה בקשר לסוגיה של הברחת נכסים לאור ניסיון שיש לנו בייצוג חייבים.

רעות כהן: "הברחת נכסים" זו איזו שהיא מילת קסם שהרבה פעמים זוכים כותבים, רק הם לא באמת מוכיחים חשש ממשי להברחת נכסים.

רעות כהן: הרבה פעמים הטענות האלו מתקבלות בלי להוכיח את החשש להברחת נכסים.

רעות כהן: הרבה פעמים הבקשות האלו מתבקשות במעמד צד אחד, ללא תגובה של אותו חייב.

יעקב אשר: החלופה לעניין הזה היא המילים "מטעמים מיוחדים".

יעקב אשר: אני חושב שהיא יותר גרועה.

יעקב אשר: אני רוצה שתהיה הכוונה לרשם רק על חשש אמיתי להברחת נכסים.

רעות כהן: יכול להיות שצריך להוסיף איזה שהוא סעיף שמחייב הוכחה מסוימת להברחת נכסים ממשית, איזה שהוא סעיף שיכווין גם את הזוכים וגם את הרשם לוודא שיש חשש להברחת נכסים.

יעקב אשר: ניקח את זה בחשבון.

עודד אופק: אנחנו מדברים כאן על הארכה נוספת של שישה חודשים, שזו תקופה מאוד ממושכת.

עודד אופק: לגבי התקופה של עוד שישה חודשים ביקשתי לקבוע כללים מקלים על הרשם, כלומר שהזוכה יוכל לפעול, ובלבד שהנימוקים יירשמו על ידי הרשם.

עודד אופק: כמובן שזה ייבחן על ידי הרשם, אבל יהיה קל יותר לזוכה לבוא בפני הרשם ולבקש לא להאריך את התקופה מאותם נימוקים שהרשם ירשום.

עודד אופק: יכולות להיות עוד סיבות לעניין הזה פרט להברחת נכסים.

עודד אופק: הכוונה הייתה למנוע את התקופה הארוכה של שישה חודשים, ושרק מטעמים מיוחדים שיירשמו זה יוארך לחייב.

ענת הר אבן: אנחנו נעשה בחינה מול הממונה על הרשמים.

יעקב אשר: תבדקו את הסוגיה ונדבר עליה בהמשך.

יעקב אשר: הישיבה נעולה.