ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 57, 2020-08-24 11:30

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-24 באוגוסט 2020.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע סקירה ממנהל הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה והתעשייה על הסיוע לעסקים קטנים ובינוניים; ונושא שני על סדר היום – דיון מהיר על פי החלטת נשיאות הכנסת בנושא כוונת משרד הכלכלה והתעשייה לסגור מרכזי מעוף ומרכזי עסקים בחברה הערבית, של חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין.

יעקב מרגי: אני חושב שעסקים קטנים ובינוניים צריכים סיוע בשגרה.

יעקב מרגי: עצם העובדה שכמדינה אנחנו מעוניינים לעודד ולפתח יזמות ולסייע בהתאם, על אחת כמה ואחת זה צריך לקרות בעידן הקורונה.

יעקב מרגי: לכן אנחנו ניתן ליוזמת לפתוח במספר מילים על הנושא השני בסדר היום, כפי שאנחנו נוהגים בדיוני ועדות הכנסת.

יעקב מרגי: לאחר מכן אני אאפשר לתת סקירה עם המצגת ולפתוח דיון של חברי הכנסת והאורחים.

יעקב מרגי: אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: צהרים טובים לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה לכבוד יושב-ראש הוועדה על הדיון החשוב הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: כמו שאמר כבודו, אין ספק שבימים רגילים עסקים קטנים ובינוניים בהחלט צריכים סיוע בכל הרמות, אם זה מההתחלה בליווי, בניית תכנית עסקית, תכנית כלכלית, פלח שוק, כל מה שצריך כדי לוודא ולהעלות את סיכויי ההצלחה של אותו עסק קטן.

אימאן ח'טיב יאסין: ספציפית אני רוצה להתייחס לעסקים בחברה הערבית ולהזכיר באופן כללי תכניות ממשלתיות והחלטות במשך העשור האחרון לגבי עידוד תעסוקה ועסקים בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: המשבר הגדול שעבר על כל העולם ועלינו במדינה, נתן אותותיו בצורה יותר חריפה בחברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: אם אנחנו נסתכל על המובטלים, על החל"תניקים, על העסקים הקטנים, אנחנו נראה בוודאות – ועוד ייעשה מחקר יותר מדויק בנושא הזה – שההשפעות היו יותר קשות על החברה הערבית.

אימאן ח'טיב יאסין: מכאן הצורך הרב בתמיכה ובביסוס אותן תכניות, ולא להפסיק תכניות דווקא בתקופה כזאת – בתקופה שהמשק כולו במשבר; כש-30% מהאנשים שיצאו לאבטלה עדיין לא חזרו, וכנראה הסיכוי שלהם לחזור לעבודה קטן; כשהרגולציה של ההלוואות – שמענו בישיבה הקודמת על נושא האשראי, ההלוואות לעסקים קטנים, החסמים והאתגרים העומדים בפני העסקים הקטנים; יכולת הצריכה של האנשים, שמזינה את אותם עסקים קטנים, ירדה באחוזים די גבוהים – כל זה מחייב לומר שדווקא בתקופה הזאת הסיוע שניתן דרך החוליה הזאת במשרד הכלכלה צריך להמשיך להינתן.

אימאן ח'טיב יאסין: קראתי גם חומרים על הסוגיה הזאת.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון שיש צורך במדידה והערכה בפרקי זמן יותר קרובים, ולא כל חצי שנה לקבל דיווחים, ויותר מעורבות של משרד הכלכלה והתאמת התמיכה לפי המצב והמציאות הקיימת, במיוחד בנושא של הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: שמעתי שיש מחשבה ללכת לכיוון של פיתוח התחום הטכנולוגי באותם מרכזים.

אימאן ח'טיב יאסין: עדיין יש צורך ללוות עסקים שצריכים לצאת מהמשבר שנקלעו אליו בגלל הקורונה.

אימאן ח'טיב יאסין: מרכזי המעוף הם חלק בלתי נפרד מהחברה הערבית באותם מרכזי עסקים שנתנו את התמיכות ואת הליווי.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לדאוג שהם ימשיכו.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מודעת לעובדה שהתקציב של 9.22 הוא עד סוף השנה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני גם מודעת לעובדה – וכולנו מודעים לעובדה – שהניצול של אותו תקציב עומד בערך על 40%, וצריך גם לדאוג שהתקציב הזה ימשיך להגיע למטרה שלו.

יעקב מרגי: 40% בכל משרדי הממשלה או ממוצע כללי?

אימאן ח'טיב יאסין: כנראה שכן, בממוצע.

קריאה: בממוצע, זה לא בכל משרדי הממשלה.

אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף צריך לדאוג להמשך מה שנקרא 923 כדי לתת אופק לתכנית הזאת באופן ספציפי שהיא תתקיים.

אימאן ח'טיב יאסין: משרד הכלכלה לא מתנגד לקיום התכנית ולהמשך שלה, אבל הוא גם מבקש – ואני מחזירה את זה, אתם חלק מהממשלה, אתם צריכים גם ללחוץ בכיוון הזה.

יעקב מרגי: רן קיויתי, תתחיל עם המצגת, אחר כך נתייחס לכללי.

רן קיויתי: הכנו מצגת קצרה לחברי הוועדה.

רן קיויתי: מאחר שזה הדיון הראשון שלנו פה בוועדה והרבה זמן לא היינו בוועדה פה בכנסת, אנחנו שמחים על הביקור פה ועל הדיון בנושא של עסקים קטנים ובינוניים.

רן קיויתי: הכנו מצגת, שמדברת באופן כללי על עסקים קטנים ובינוניים ועל הפעילות שלנו, ונשמח לענות כמובן על כל שאלה אם יהיו שאלות.

יעקב מרגי: זו מצגת, ארבעה, חמישה עמודים.

רן קיויתי: מי אלה העסקים הקטנים והבינוניים?

רן קיויתי: עסקים קטנים ובינוניים הם עסקים שהמחזור שלהם עד 100 מיליון שקל והם מעסיקים עד 100 עובדים.

רן קיויתי: מי שקבע את זה זאת הוועדה הזאת בחוק, חוק חובת המכרזים.

רן קיויתי: בתוכם יש גם התייחסות לעסקים זעירים ועסקים קטנים.

רן קיויתי: הם 99% מכלל העסקים במדינת ישראל, אם מסתכלים עליהם במספר.

רן קיויתי: כשמסתכלים על שנה רגילה, רואים ש-70% מהמשרות החדשות שנוצרות בכל שנה, נוצרות בעסקים הקטנים והבינוניים.

רן קיויתי: 60% מכלל המועסקים במשק מועסקים בעסקים קטנים ובינוניים, והם 53% מהתוצר.

יעקב מרגי: ורוב הסיוע של המדינה הולך ל-40% מכלל המועסקים.

רן קיויתי: תלוי באיזה מסלולים.

יעקב מרגי: אנחנו לא נגד שום מגזר, אבל אלה נתונים שצריכים להיות מוצגים.

רן קיויתי: כשאנחנו מדברים על הפעילות שאנחנו עושים לטובת העסקים הקטנים והבינוניים, אנחנו מטפלים בנושא של סביבה עסקית.

רן קיויתי: יש הרבה מאוד חוקים שהממשלה מביאה או הכנסת מחוקקת ויש להם השפעה על עסקים קטנים ובינוניים.

רן קיויתי: הרבה פעמים כשמחוקקים את החוק, רואים איזושהי חברה גדולה שהפרה משהו בזכויות צרכן או דברים אחרים, ולא מסתכלים על היכולת של העסק הקטן והבינוני לעמוד מול אותו חוק.

יעקב מרגי: פרט.

רן קיויתי: ברישוי עסקים לדוגמה עשינו הרבה שימועים.

רן קיויתי: אם אתה מסתכל על מאפיות קטנות, מאפיות קטנות ומאפיות גדולות היו ברישוי עסקים בדיוק באותו מצב, זאת אומרת שמבחינה סטטוטורית כשהתקבל רישוי עסק למאפיה קטנה שכונתית בוטיקית לעומת רישיון לאנג'ל, היית צריך לעמוד באותם הכללים.

אוסנת הילה מארק: אתם עובדים עם הרשויות או שאתם עובדים מול ועדת הפנים פה?

רן קיויתי: לא, אנחנו פה בתוך הממשלה, זאת פעילות שלנו בתוך הממשלה.

רן קיויתי: יש לנו גם פעילויות ברשויות המקומיות.

רן קיויתי: אני מדבר על הפעילות בממשלה עצמה ובוועדות הכנסת, גם בממשלה לפני שהיא מביאה את החקיקה וגם ועדות הכנסת.

רן קיויתי: אם מדברים על חוק שהעברנו זה חוק מוסר התשלומים שמחייב לשלם בזמן לספקים של הממשלה ועוד חוקים אחרים שלא התחשבו בגודל של העסקים, ברגע שאנחנו רואים דבר כזה, אנחנו ישר מעלים את זה.

רן קיויתי: אותם כללים של העסקת עובדים של עסק של 100 עובדים חלים על עסק שמעסיק חמישה עובדים.

רן קיויתי: אני פוגש הרבה עסקים קטנים, שאומרים: אני לא רוצה להעסיק עובדים, כי אני לא יודע להתמודד עם כל הרגולציה הזאת.

רן קיויתי: יש פה הרבה מאוד דברים, אלה ניואנסים מאוד מאוד קטנים.

רן קיויתי: חשוב להבין שברגולציה, אי אפשר לדבר על זה באופן כללי, היינו רוצים להוריד את הרגולציה, כי בכל נושא צריך לדון באופן מאוד מאוד ספציפי על ההשפעה שלו על העסקים הקטנים והבינוניים.

רן קיויתי: עוד נושא שאנחנו מתעסקים אתו בסביבה עסקית זה נושא הרכש הממשלתי.

רן קיויתי: הוועדה הזאת עשתה תיקונים בחוק חובת המכרזים, שאמרו שאסור לעשות אפליה לעסקים קטנים ובינוניים במכרזים.

רן קיויתי: אנחנו עוברים על הנושא הזה, עושים סקירה על מכרזים ממשלתיים.

רן קיויתי: ברגע שאנחנו רואים מכרז כזה, אנחנו מתריעים, זה מתוך סמכות שקיבלנו מהחשב הכללי.

רן קיויתי: לגבי גופים אחרים, לצערנו לא הצלחנו לקדם חוק שנותן לנו סמכות כזאת מולם, אבל אנחנו כן פועלים מולם, מתריעים ברגע שהם לא עומדים בחוק ואומרים להם שהם צריכים לעמוד בחוק.

רן קיויתי: דברים שעשינו בנושא הזה יחד עם החשב הכללי לאחרונה – הנגשת מכרזים ממשלתיים לעסקים קטנים, ונושא של הקלה בערבויות ובביטוחים.

רן קיויתי: החשב הכללי הקל גם בערבויות וגם בביטוחים, שהיו תנאי סף מאוד משמעותי לעסקים קטנים ובינוניים.

יעקב מרגי: בסוגיית חוק מוסר תשלומים היה דיון בוועדה.

יעקב מרגי: ביקשנו שכל משרד ימנה פרויקטור לנושא הזה.

יעקב מרגי: אני מבין שאתם צריכים לתקן תקנות בנושא הזה.

רן קיויתי: נכון, יש תקנות שאנחנו תיקנו אותן והכנו אותן לוועדה, אבל לצערנו לא היו ועדות שידונו.

יעקב מרגי: כבר עברו חודשים.

רן קיויתי: אנחנו נביא את זה לוועדה הזאת.

רן קיויתי: דרך אגב, אלה תקנות של החשב הכללי, אבל אנחנו "על זה" גם בנושא הזה.

רן קיויתי: עוד פעילות שאנחנו עושים בשנים האחרונות, שלפי דעתנו מוכיחה את עצמה, זה להיות הרבה יותר מעורבים בשלטון המקומי.

רן קיויתי: אין לנו סמכויות מול השלטון המקומי, אבל יש לנו דרכים לעודד את השלטון המקומי במקומות שבהם הוא רוצה לעשות פעילות יותר טובה מול עסקים קטנים ובינוניים.

רן קיויתי: יש לנו פורומים שאנחנו מקיימים בהרבה מקומות בארץ – או שעוזרים לראש הרשות להכיר את העסקים הקטנים והבינוניים ואת צרכיהם, אנחנו מרכזים את הפורומים, מעלים את הצרכים ברמה הנקודתית ונוצרת מן ועדה מקומית כזאת של עסקים קטנים, שמטפלת בדברים ברמה המקומית; או פורומים, כמו פורום מנהלי הרכש, שאנחנו לוקחים עסקים גדולים שנמצאים באזור מסוים, מאגדים אותם – האיגוד שלהם זה לא לצורך העסקים הגדולים, אלא לצורך זה שהם ירכשו יותר מהקטנים.

יעקב מרגי: יש רשויות שבעקבות פעילות שלכם הקימו ועדה לעסקים קטנים?

רן קיויתי: אופקים הקימה ועדה לעסקים קטנים, אבל יש עוד הרבה רשויות קטנות אחרות, אני כרגע לא זוכר את כולן, אבל יש הרבה רשויות כאלה.

יעקב מרגי: זה win-win.

רן קיויתי: ממש.

רן קיויתי: אנחנו רואים את זה באופן מאוד משמעותי, כי בכסף ממשלתי קטן, אני גורם לזה שהרשות המקומית עכשיו ממוקדת ועושה הרבה יותר פעולות.

רן קיויתי: אני ממנף את הכסף הממשלתי בצורה מאוד חזקה פה, זה נכון.

רן קיויתי: עוד דבר שעשינו זה מדד עשיית עסקים ברשויות.

רן קיויתי: כרגע הוא מוקפא בגלל הקורונה, אבל הרעיון היה אותו דבר, לקחנו את כל הרשויות המקומיות, עשינו סקר של העסקים שלהן ויצרנו מדד ואמרנו לרשות המקומית: את נמצאת פה במדד, אם את רוצה להשתפר, אלה הסעיפים שבהם קיבלת ציונים נמוכים יותר ונתנו לה גם ייעוץ.

רן קיויתי: זה היה משהו חדשני מבחינת המדינה, שאנחנו נותנים ייעוץ כזה לרשות.

אוסנת הילה מארק: מה שאתה עושה אצל איציק דנינו באופקים זה מה שנקרא המרחבים העסקיים?

רן קיויתי: זה נקרא ועדת עסקים קטנים, יש גם מרחבים.

אוסנת הילה מארק: יש גם מרחבים עסקיים, שאתם נותנים את הרשתות החברתיות גם?

רן קיויתי: נכון, זה בנוסף.

רן קיויתי: מרגע שעשינו מדד עשיית עסקים, הרבה רשויות פנו אלינו אמרו: אנחנו רוצים להיות טובות יותר, תסבירו לנו איך.

רן קיויתי: ראינו שזה מה שהם רוצים, נתנו להם שעות ייעוץ מסובסדות של המדינה, שלא ממוקדות באופן בו הרשות עובדת, אלא איך הרשות עוזרת לעסקים קטנים.

רן קיויתי: זה גם פרויקט חדש שמאוד מצליח.

רן קיויתי: דיברתי על פורום של עסקים.

רן קיויתי: אם דיברת על מרחבים עסקיים, פרויקט יחסית חדש מהשנים האחרונות, ראינו שאם אנחנו עוזרים לעסקים להתאגד בעצמם, לייצר מן עמותה או ארגון מקומי שמקדם את ענייניו, גם מול הרשות, אבל גם משווק יחד מוצרים שלו, נגיד עמותת תיירות בירוחם.

רן קיויתי: יש שם הרבה תיירנים, התיירנים עושים פעולה של שיווק יחד, וכתוצאה מזה מצליחים.

יעקב מרגי: גם במגזר הערבי מצליחים.

רן קיויתי: זה גם מצליח, גם בחברה הערבית יש לי פורומים ויש לי מרחבים עסקיים, בשפרעם ובעוד מקומות.

אוסנת הילה מארק: בירכא אני חושבת.

רן קיויתי: הפורומים והמרחבים הם פעילות מאוד משמעותית מבחינתנו, כי זה כסף ממש ממש קטן.

אוסנת הילה מארק: מה זה כסף קטן?

רן קיויתי: נגיד פורום כזה לשנה עולה בסביבות 40,000 שקל והפעילות שהוא מייצר זאת פעילות שהרשות המקומית עכשיו - - -

אוסנת הילה מארק: ה- 40,000 שקל - - -

רן קיויתי: הרשות לא משתתפת בכלום, זאת העלות שלי לרכז פורום, שיהיה שם מישהו שידאג שאנשים יגיעו, שיכין תכנית עבודה, שיראה שבסוף יש תכנית אסטרטגית ועושים משהו.

אוסנת הילה מארק: מדהים.

רן קיויתי: מרחבים עסקיים עולים לי 120,000 שקל לשנה, נותן להם 10,000 - - -

אוסנת הילה מארק: אבל את ה-120,000 שקל גם הרשות המקומית צריכה לתת.

רן קיויתי: אבל שוק מחנה יהודה הוא דוגמה למרחב עסקי כזה שנוצר בעבר ונורא נורא הצליח.

רן קיויתי: שוק מחנה יהודה היה אחד הרעיונות שראינו מולנו, כשאמרנו - - -

אוסנת הילה מארק: חוץ מהוועד שכל הזמן רב.

רן קיויתי: יש שני ועדים.

אוסנת הילה מארק: תיכף יהיו גם שלושה.

אוסנת הילה מארק: ב-120,000 שקל שאתה נותן, גם הרשות המקומית נותנת, נכון?

רן קיויתי: הרשות המקומית יכולה לתת מצ'ינג או העסקים נותנים מצ'ינג, הכללים שלי מאוד מאוד גמישים.

רן קיויתי: בחלק מהמקומות הרשות המקומית לא יודעת לתת, אבל העסקים רוצים לתת, וזה בסדר מבחינתנו.

רן קיויתי: מה שחשוב לנו שהרשות המקומית תהיה מעורבת במרחבים העסקיים האלה, כי היא חלק גדול מההצלחה שלהם.

אוסנת הילה מארק: אני מכירה את התכנית, היא תכנית מעולה.

רן קיויתי: היא יכולה לתת גם שווי כסף, כל מיני פעילויות שהיא תעשה שיגרמו לזה שהמרחב – ראש עיריית אריאל השקיע באותו אזור מיליון וחצי שקל בתשתיות, ואנחנו נתנו את הפורום, את המרחב ואת ה-10,000 שקל לחודש והעסקים עצמם נתנו, וזה כתוצאה - - -

אוסנת הילה מארק: אתם עובדים עדיין עם לשכת המסחר או פחות?

רן קיויתי: אנחנו עובדים עם כל מי שרוצה לעבוד אתנו.

רן קיויתי: ברמה המקומית בכל מקום אנחנו עובדים עם מי שרוצה לעבוד אתנו, אין לנו איזושהי אפליה של גופים, אנחנו רוצים לעבוד עם כולם, כולם טובים.

רן קיויתי: עוד דבר שעשינו זה קורס של רשות מקדמת עסקים.

רן קיויתי: לקחנו מכל רשות מקומית בחור או בחורה בעל תפקיד, לפי מה שראש הרשות החליט, ואמרנו לו: מעכשיו אתה מקדם העסקים ברשות.

רן קיויתי: עזרנו לו, התאמנו לו תכנית, נותנים לו גם ייעוץ פרטני של 100 שעות וגם קורס שעוזר לו לייצר תכנית אסטרטגית לרשות המקומית - - -

יעקב מרגי: הרשות יודעת ש-50% מאלה שרצו לפתוח עסקים לא פתחו, בגלל הסרבול סביב רישוי עסקים.

רן קיויתי: אנחנו לא יודעים שזה 50%, אנחנו יודעים שהדבר הזה קיים.

יעקב מרגי: זה מחסום.

רן קיויתי: אני תיכף אגיע לזה.

רן קיויתי: אנחנו עושים קורסים ומסבירים ונותנים גם ייעוץ לעסקים איך לעשות את זה.

יעקב מרגי: צריך לתת לרשויות הדרכות איך להקל.

אוסנת הילה מארק: אין לכם מכללה שלכם?

רן קיויתי: מעוף זאת המכללה.

אוסנת הילה מארק: אתם לא מרכזים קורסים עסקיים?

רן קיויתי: יש, במעוף.

רן קיויתי: גוף השטח שלנו זה מעוף.

רן קיויתי: את כל הפעילויות שעכשיו ציינתי, אנחנו עושים באמצעות מעוף.

יעקב מרגי: אני רוצה שתתייחס לזה.

רן קיויתי: תיכף נגיע למעוף.

רן קיויתי: בוא נעבור לשקף הבא.

רן קיויתי: מעוף זה גוף השטח שלנו, זכיינים שזכו במכרז, הם עושים אך ורק את מה שאנחנו אומרים להם לעשות לפי תכנית העבודה שלנו.

רן קיויתי: הרווח שלהם נגזר משביעות רצון לקוחות.

רן קיויתי: כל רבעון אנחנו עורכים סקר שביעות רצון של הלקוחות, שואלים אותם: האם הייתם מרוצים מהשירות?

רן קיויתי: האם השירות עזר לכם?

רן קיויתי: ולפי זה יש להם רווחיות, כל השאר עלויות.

רן קיויתי: כדי להרוויח, הם צריכים להיות טובים ללקוחות.

רן קיויתי: הלקוחות צריכים להיות מרוצים ולהגיד שזה עזר להם.

רן קיויתי: שביעות הרצון שאנחנו רואים היא שביעות רצון גבוהה בסביבות תשע, כולם מעל שמונה.

רן קיויתי: אנחנו נותנים תהליך שאנחנו קוראים לו "ליווי עסקי במעוף", זה אומר שאתה נפגש עם מלווה עסקי מטעם מעוף, והוא יושב אתך ועוזר לך.

אנטאנס שחאדה: מת"י זה מעוף?

רן קיויתי: מת"י זה מה שהיה פעם לפני כשבע שנים.

יעקב מרגי: מת"י היה פעם.

אוסנת הילה מארק: אבל היום מת"י גם פועלת, לא?

רן קיויתי: זה עבד קצת שונה.

רן קיויתי: מת"י זה עמותות בפני עצמן, זה לא קשור.

אוסנת הילה מארק: רן, היום מת"י לא פועלת?

אוסנת הילה מארק: פועלת.

רן קיויתי: יש בחלק מהמקומות בארץ מת"י, בחלק כן.

רן קיויתי: מת"י זה עמותות בפני עצמן, חלקן דרך אגב מחזיקות בעלות בגוף שמפעיל את המעוף, חלקם לא.

רן קיויתי: מי שנבחר, נבחר במכרז.

רן קיויתי: מבחינת הפעילות, יש לנו כ-25,000 עסקים שאנחנו נותנים להם ייעוץ פרטני במגוון תחומים, זאת אומרת שכאשר הם מגיעים אלינו, אנחנו עושים איתם תהליך של אבחון ונותנים להם ייעוץ מסובסד.

רן קיויתי: היועצים שלנו זה יועצים מהשוק החופשי, שיש שלהם ניסיון משמעותי בתחום שלהם, לפחות 10 שנות ניסיון, ואם זה בתחומים של הייטק, זה יכול להיות קצת פחות, כי שם היועצים יותר צעירים וכו'.

רן קיויתי: אנחנו נותנים ייעוץ לעסק במגוון תחומים: כלכלי-פיננסי, ארגוני וכו'.

רן קיויתי: בנוסף, אנחנו עושים הדרכות.

רן קיויתי: אנחנו עושים הרבה מאוד הדרכות בכל התחומים.

רן קיויתי: אחת ההדרכות שאנחנו עושים זה קורס יוזמים עסק.

רן קיויתי: אנחנו באים ליזם בתחילת דרכו ואומרים לו: בוא תלמד אתנו איך מקימים את העסק, איפה הקשיים, אם אתה צריך בכלל רגולציה.

רן קיויתי: דרך אגב, רק שליש מבעלי העסקים צריכים לעשות איזשהו רישיון עסק, ובתוך רישיון עסק יש רישיון עסק שהוא פשוט יותר ורישיון מורכב יותר.

רן קיויתי: כשמדברים על רישיון עסק, הוא לא עוצר את כל בעלי העסקים מהקמת עסקים, הוא רלוונטי לחלק מבעלי העסקים.

רן קיויתי: עדיין זה נושא שצריך לטפל בו, אבל בקורסים האלה אנחנו מסבירים להם הרבה פעמים מה שאנחנו רואים שבעלי העסקים לא מצליחים – בגלל שהם לא בונים תכנית עסקית, הם לא מבינים מה המשמעויות, איך הם ימכרו, למי הם ימכרו, הנושא של שיווק הוא נושא מאוד בעייתי לבעלי עסקים קטנים ובינוניים.

רן קיויתי: אנחנו נותנים להם ייעוץ והדרכה בתחומים האלה.

יעקב מרגי: איך יזם בפוטנציה פונה אליכם?

רן קיויתי: אנחנו כל הזמן מפרסמים את עצמנו בכל המגזרים בכל הצורות – גם ברדיו, גם ברדיו במגזר הערבי, גם בעיתונים מקומיים, גם בערוצים של החברה החרדית, אנחנו דואגים כל הזמן להיות מפורסמים בכל המדיות.

רן קיויתי: אני יכול להגיד שבגדול אנחנו מנצלים את כל הכסף שמגיע אלינו.

רן קיויתי: אין לנו בעיה שאנחנו לא מספקים את התקציב שלנו, התקציב שלנו נגמר, אנחנו מנצלים אותו, ואנחנו משווקים בהתאם לתקציב שיש לנו.

רן קיויתי: אנחנו לא יכולים לשווק מעבר לתקציב, כי אז לא תהיה לנו יכולת לטפל בלקוחות.

רן קיויתי: בנושא פעילות הסוכנות, אנחנו עושים כל מיני פעילויות שהן פעילויות ייחודיות.

רן קיויתי: אחת הפעילויות היחידות שאנחנו עושים נקראת מרכזי עסקים.

רן קיויתי: המשמעות של מרכזי עסקים זה כמו we work, אנחנו גם נותנים שכירות לבעל העסק והוא יכול לשכור את זה בעלות מאוד נמוכה – הפעילות הזאת מאוד יקרה, אם דיברנו על 50,000 שקל פעילות עם מכפיל מאוד גבוה.

רן קיויתי: הפעילות הזאת מאוד יקרה, היא בסביבות 50,000 שקל לעסק לשנה, עולה לנו כ-800,000 שקל למרכז כזה בשנה.

רן קיויתי: אנחנו לא עושים אותה בתקציב הבסיס.

רן קיויתי: תקציב הבסיס של הסוכנות – הסיכום שלנו עם אגף תקציבים – הוא תקציב רב-שנתי.

רן קיויתי: בכל שנה יש לנו 65 מיליון שקלים, ב-65 מיליון שקלים אנחנו מטפלים בכ-16,000 לקוחות.

רן קיויתי: כל דבר אחר אנחנו מתקצבים בפעילות תוספתית.

רן קיויתי: יש לנו פעילות כזאת של מרכז עסקים בעוטף עזה, יש לנו פעילות כזאת באוכלוסייה הדרוזית, יש לנו פעילות כזאת בירכא מתוקף החלטת ממשלה של בדואים דרום, ויש לנו ארבעה מרכזי עסקים כאלה בשפרעם, באקה, נצרת וסח'נין, שהם מתוקף החלטת ממשלה 922.

רן קיויתי: כשאנחנו באים מול המשרד שאחראי על התחום הזה, שזה המשרד לשוויון חברתי, ובונים אתו תכנית עבודה להחלטה הבאה, אנחנו מציגים את הפעילות ומבקשים ממנו תקציב תוספתי.

רן קיויתי: ככה עשינו מול המגזר הדרוזי וקיבלנו כסף להמשך הפעלה של המרכזים האלה.

רן קיויתי: ככה עשינו בעוטף עזה.

רן קיויתי: אני יכול להגיד שאין לנו הרבה מרכזי עסקים.

רן קיויתי: כמו שאמרתי, מרכזי העסקים בעיקרם בחברה הערבית ועוד אחד בעוטף עזה, וזה מה שקיים.

רן קיויתי: כרגע אנחנו נמצאים מול המשרד לשוויון חברתי בדיונים על 923, וככל הניתן, אם הם יתנו לנו תקציב להפעלת ארבעת המרכזים האלה, אנחנו נמשיך להפעיל אותם.

אימאן ח'טיב יאסין: מה עם הניצול של מה שקיים?

רן קיויתי: התקציב הקיים של 922 לא לנו גרוש, אנחנו נתנו את כל הכסף של 922.

רן קיויתי: בניגוד למשרדי ממשלה אחרים שיכול להיות שלא ניצלו, אני בהחלטות ממשלה מנצל את כל הכסף, אני לא משאיר שקל.

רן קיויתי: להפך, אני נותן עוד כסף מתקציבי, כי אני תמיד רוצה לעבוד במה שביקשתי.

רן קיויתי: אם אני מבקש, אני תמיד דואג שיהיה עוד כסף שאני נתתי מתקציבי כדי לעמוד בהתחייבות שלי.

יעקב מרגי: אני כיושב ראש ועדת חינוך, כשהסוגיה של 922 הייתה עולה, רשויות מקומיות שידעו לעבוד, ידעו לנצל, ניצלו.

יעקב מרגי: לצערנו הרב, בדרך כלל לרשויות החלשות יש קשיים למנף דברים כאלה, והחוכמה היא שמשרדי הממשלה הייעודיים יידעו להתערב במצב כזה ולעשות גם לעצמם או להפעיל את אותן רשויות, כי דווקא החזקות שיכולות - -

אימאן ח'טיב יאסין: - - יודעות איך לנצל.

יעקב מרגי: ראינו את ג'יסר א-זרקא ששם היה מצב קשה מאוד ולא נוצל.

יעקב מרגי: לכן שאלתי אם זה מוצה, כי יש מקומות שיש ניצול ויש מקומות שאובייקטיבית לא יכלו לנצל.

רן קיויתי: אנחנו בגדול מנצלים את התקציב שלנו, וגם שמים כסף נוסף.

רן קיויתי: אין לי יתרות.

רן קיויתי: אם היו לי יתרות, הייתי ממשיך.

רן קיויתי: אין לי – דרך אגב, המשרד לשוויון חברתי כל הזמן עושה עלינו בקרה על הניצול - - -

יעקב מרגי: אנחנו נשמע את המשרד.

רן קיויתי: הכסף פה נוצל.

רן קיויתי: במכרז הנוכחי יש לנו שבעה סניפים, שנמצאים ביישובים שהם בחברה הערבית – רהט, אום אל-פאחם, ירכא, נצרת, באקה, מזרח ירושלים וטייבה.

רן קיויתי: מתוך סך הסניפים אנחנו נמצאים ב-20%, שזה החלק של החברה הערבית באוכלוסייה.

רן קיויתי: מעבר לזה, יש לנו סניף ברמלה, חיפה ועכו, ששלושתן ערים מעורבות, הרבה מאוד מהחברה הערבית.

רן קיויתי: בגדול אנחנו יכולים להגיד שבתקציב הבסיס, כשאני מתקצב את המעוף, אני נותן ל-21% לקוחות שיכולים להיות רק מהחברה הערבית.

רן קיויתי: זאת אומרת שאם עכשיו יגיע מישהו שהוא לא מהחברה הערבית, הוא לא יוכל לקבל את זה.

רן קיויתי: הם חייבים לנצל את זה רק לחברה הערבית.

רן קיויתי: אם הם עברו את ה-21% והם רוצים לטפל בעוד אנשים מהחברה הערבית, הם יכולים, על חשבון האוכלוסייה הרגילה, ככה אני יוצר תעדוף.

רן קיויתי: אותו דבר התעדוף לחברה החרדית.

רן קיויתי: יש לנו תעדוף כזה למגזרים, ואנחנו דואגים כל הזמן לעמוד בתעדופים האלה ב-100%.

רן קיויתי: בתחום המימון אנחנו עושים פעילות משותפת גם עם החשב הכללי, ואת חלק מהפעילויות אנחנו עושים בעצמנו, אחת מהן זה נושא שאתם בטח מכירים, הנושא של הקרן להלוואות בערבות המדינה שפועלת עכשיו מאוד חזק בקורונה.

רן קיויתי: מעבר לזה, אנחנו פועלים הרבה בנושא של אשראי חוץ בנקאי.

רן קיויתי: גם הבאנו את זה פעמים רבות לוועדה פה ולוועדות אחרות.

יעקב מרגי: מה עם נתונים על ניצול בתקופת הקורונה?

רן קיויתי: של הקרן בערבות המדינה?

רן קיויתי: יש לי, אני תיכף אביא.

אנטאנס שחאדה: אבל זאת קרן כללית, לא מיוחדת לקורונה.

רן קיויתי: לא, זאת קרן מיוחדת לקורונה.

רן קיויתי: הקמת קרן אשראי חוץ בנקאית זה משהו שעשינו בשנה שעברה.

רן קיויתי: הרעיון מבחינתנו, שהבנקים לא נותנים מספיק אשראי לעסקים –50% מהאשראי שלהם הולך לעסקים הקטנים, אבל אם מסתכלים על סך כול עוגת האשראי, רואים ש-50% מהאשראי לא ניתן על ידי הבנקים, הוא ניתן על ידי הגופים המוסדיים הגדולים, שנותנים אותו רק לעסקים הגדולים, זאת אומרת שאם אתה עסק קטן, לא תגיע לאשראי הזה.

רן קיויתי: אם מסתכלים על סך כול עוגת האשראי, רק 25% מהאשראי מגיע לעסקים הקטנים והבינוניים.

רן קיויתי: מה הבעיה?

רן קיויתי: שאותם גופים גדולים לא יודעים לתת אשראי לעסקים קטנים, אין להם יכולת לעשות את זה.

רן קיויתי: הכוונה לקרנות פנסיה וכו'.

רן קיויתי: בשנה שעברה עשינו מכרז.

רן קיויתי: זכו בהפעלה של קרן אשראי חוץ בנקאית, כשבקרן הזאת גופים חוץ בנקיים ייתנו בסביבות מיליארד וחצי.

רן קיויתי: עוד עשינו קרן פרייבט אקוויטי, מינפנו כסף של מדינה שם ל-900 מיליון שקלים.

רן קיויתי: יש לנו קרנות לאוכלוסיות ייעודיות.

רן קיויתי: אנחנו רואים אוכלוסיות שמתקשות לקבל אשראי מהבנקים, ואז אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם גופים פילנטרופיים, אחד מהם הוא קרן SAWA, שאנחנו משקיעים בו בכל שנה הרבה מאוד כסף.

רן קיויתי: SAWA זה עם קרן קורת, מעל ל-1,000 נשים מהמגזר הערבי שמקבלות מיקרופיננס להקמת עסקים ולהרחבת עסקים קטנים.

רן קיויתי: קרן ליוצאי אתיופיה גם נמצאת בנושא הזה.

רן קיויתי: יש לנו עוד כל מיני תכניות סיוע למימון, שהן תכניות שנותנות מענקים לעסקים קטנים ובינוניים בתחום של מחשוב, עיצוב ובטיחות במזון.

רן קיויתי: לגבי הקרן בערבות המדינה, סך הכול אושרו 17 מיליארד שקלים בקרן הזאת כאשראי להיקף של 47,000 הלוואות.

אנטאנס שחאדה: 17 מיליארד בהיקף שנתי של - - -

רן קיויתי: זאת הקרן הרגילה לפני הקורונה.

רן קיויתי: לפני הקורונה הקרן הייתה קרן שבעיקר עבדה עם עסקים חדשים ועסקים ברמת סיכון גבוהה.

רן קיויתי: שם היא נתנה כשני מיליארד, 2.5 מיליארד שקל לעסקים.

רן קיויתי: הייתה לנו שם פעילות של לפחות 20% בחברה הערבית, קרן שהלכה לרמת הסיכון הגבוהה יותר, נתנה למסעדות ודברים כאלה.

רן קיויתי: כשהגענו לקורונה, בעצה אחת עם החשב הכללי, הרחבנו בצורה משמעותית את הקרן הזאת, יצרנו קרן קורונה שהיא קרן חדשה.

רן קיויתי: היא קרן שעובדת הרבה יותר זריז.

רן קיויתי: הורדנו שם את הגופים המתאמים, שהיו בתוך התהליך כדי לזרז אותו.

רן קיויתי: הגדלנו את האשראי, הגדלנו את הערבויות גם בקרן קורונה רגילה וגם בקרן של הסיכון הגבוה, על מנת לאפשר לעסקים טובים שלאורך השנים התנהלו בסדר, אבל עכשיו הבנק רואה סיכון – להוריד את הסיכון מבחינת הבנק ולאפשר לו לתת את ההלוואות.

רן קיויתי: כמו שאמרתי, כאן ניתנו כ-17 מיליארד שקלים.

אימאן ח'טיב יאסין: יש הגדרה לעסקים טובים?

אימאן ח'טיב יאסין: שיש להם יציבות כלכלית?

יעקב מרגי: אם שמת לב, הוא אמר דבר שאנחנו לא שומעים.

יעקב מרגי: אם המדינה רוצה שהבנקים יקלו וייתנו הלוואות, היא צריכה להוריד להם את החשש, לתת להם ביטחונות – או ערבות מדינה או לתמרץ אותם.

יעקב מרגי: הוא אמר את זה.

יעקב מרגי: כשיש דיון עם הבנקים, אנחנו לא שומעים את המרכיב הזה.

יעקב מרגי: מצד אחד אנחנו רוצים את יציבות הבנקים, מצד שני אנחנו גם רוצים שהם יאפשרו בתקופה הזאת יותר מרחב נשימה.

אימאן ח'טיב יאסין: כי הבנקים זה קפיטליזם, והם רוצים לדאוג לעצמם.

יעקב מרגי: המדינה צריכה להיות פה.

יעקב מרגי: זה בדיוק הייעוד של מה שהם עושים.

רן קיויתי: מה שאנחנו רואים באמת זה שרוב האשראי שניתן עכשיו לעסקים קטנים ובינוניים ניתן כאן, ניתן במסלול הזה, כי הבנקים רואים מולם ערבות מדינה.

יעקב מרגי: וזה הולך יותר מהר.

רן קיויתי: הם יודעים שבהלוואה ספציפית, אם היא תיפול, הם יקבלו 85% מהמדינה, הם לוקחים רק 5% ביטחונות מהעסק, שזה מאוד נמוך – ביום יום אנחנו רואים שהם לוקחים מהעסקים 100% ביטחונות.

רן קיויתי: יש מקום לשיפור.

יעקב מרגי: בוודאי, ברור.

יעקב מרגי: דלג לתמיכות קורונה בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: תוכל לתת תמונת מצב של העסקים הקטנים למרות העזרה שנתתם?

רן קיויתי: בכל הסקרים רואים שהעסקים כרגע במצב לא טוב.

רן קיויתי: לא צריך לעשות סקר כדי לדעת את זה.

רן קיויתי: רוב העסקים במצב לא טוב.

רן קיויתי: ההכנסות שלהם ירדו בצורה משמעותית, אין להם ודאות, הם לא יודעים מתי יסגרו אותם ומתי לא.

רן קיויתי: יש מוטיב מאוד גדול של אי-ודאות.

רן קיויתי: כשיש אי-ודאות, מצב העסקים תמיד נפגע.

יעקב מרגי: יש מרכיב של הוצאות שלא קטן לעומת מרכיב הכנסות שירד.

רן קיויתי: אחד הדברים שהיו הכי חשובים לנו בנושא של הקורונה זה לייצר ודאות לעסקים, ולהגיד מתי הם יכולים להיפתח, לייצר מצב שהם יכולים להיפתח כמה שיותר.

רן קיויתי: היינו הקול במדינה, יחד עם עוד גופים אחרים, בניסיון לייצר תו סגול וכמה שיותר ודאות בנושא תמיכות הקורונה.

רן קיויתי: מבחינת הפעילויות שאנחנו עשינו בתיאום עם אגף תקציבים מעבר לפעילות של התו הסגול, עשינו גם כל מיני תכניות של עזרה לעסקים במענקים.

רן קיויתי: אלה מופיעות עכשיו בפני הוועדה.

רן קיויתי: הגיעו אלינו הרבה מאוד גופים, גם עמותות אבל גם גופים עסקיים שהיו להם רעיונות איך לייצר פעילות שתחזק בצורה משמעותית את העסקים הקטנים והבינוניים.

רן קיויתי: יצאנו בקול קורא של 60 מיליון שקלים.

רן קיויתי: אמרנו לכל אחד מהגופים האלה, שהוא יכול לגשת לקול הקורא הזה ואנחנו נבחן אותו.

רן קיויתי: .

רן קיויתי: בחודש הבא אנחנו אמורים לפרסם את התוצאות של הקול הקורא, כשהרעיון הוא לקחת את ה-60 מיליון שקל של המדינה ולמנף אותו בצורה משמעותית על ידי זה שנביא כספים מגופים אחרים שיפנו לקול הקורא הזה.

רן קיויתי: זה יכול להקטין לגופים את רמת הסיכון שהם לוקחים בפרויקט, וכתוצאה מזה הם יוכלו להשקיע הרבה יותר כסף.

אוסנת הילה מארק: לא הבנתי.

רן קיויתי: זה פרויקט מאוד מאוד כללי.

רן קיויתי: אמרנו לכל הגופים, שהם יכולים גם להיות עסקיים וגם גופים פילנטרופיים: אם יש לכם רעיון איך לעזור עכשיו לעסקים, בעיקר בהגדלת מכירות או הגדלת אשראי, שאלה שני הדברים שראינו כמוטיבים העיקריים שמקשים כרגע על העסקים, בואו אלינו עם המיזם, תגידו לנו מה אתם הולכים לעשות, אנחנו נשתתף בזה.

רן קיויתי: אנחנו יכולים להשתתף בזה ב-default הראשון ולהגיד שאם זה מיזם שיכול להיות עם מוטיב נוסף של אשראי חוץ בנקאי, אנחנו נשתתף ב-default הראשון, תנו הרבה אשראי לעסקים.

יבגני סובה: אתה מחלק את הכספים?

רן קיויתי: בוועדה אני יושב עם אנשים אחרים.

יבגני סובה: הוועדה תחת הרשות שלך?

רן קיויתי: כן.

יבגני סובה: אם יש לך 1,000 רעיונות ואתה בוחר חמישה, אתה מחליט להשקיע?

רן קיויתי: אנחנו קבענו מה הפרמטרים, אנחנו ננקד את הפרמטרים, ובהתאם לניקוד של הפרמטרים, נקבע.

רן קיויתי: אם יהיו הרבה מאוד רעיונות טובים וה-60 מיליון לא יספיקו, אנחנו נבקש כסף נוסף מאגף התקציבים.

רן קיויתי: הרעיון פה שמבחינתנו אנחנו רואים פה יכולת למנף בצורה משמעותית את התקציב הממשלתי.

רן קיויתי: הכסף פה אמור להביא הרבה מאוד פעילות.

אוסנת הילה מארק: יש לכם כבר כאלה שפנו אליכם?

רן קיויתי: יש לנו הרבה פניות, אני לא יכול לדבר עליהן, כי זה הליך סמי מכרזי, אבל כמו שאמרתי, בחודש הבא נפרסם את התוצאות.

רן קיויתי: יש ועדה שהיא סוג של ועדת מכרזים, שתדון בכל הבקשות ובפרמטרים.

רן קיויתי: יש גוף שעושה לנו את הבדיקה, נכנס לכל אחד מהנושאים האלה, ובסוף לפי הפרמטרים שקבענו, ננקד אותם ונחליט עם מי אנחנו עובדים.

אוסנת הילה מארק: יפה.

רן קיויתי: הנושא הבא הוא תקן EMV.

רן קיויתי: תקן EMV זה התקן של כרטיסי אשראי, שאפשר לעבוד בלי מגע.

רן קיויתי: בהרבה מאוד עסקים קטנים זה עדיין לא קיים, כי יש עלות של מעבר ל-EMV, זה עולה כסף.

רן קיויתי: אמרנו בנושא של הקורונה שהיינו רוצים שאנשים לא ייגעו בכלל בכרטיסי אשראי, שלא יהיה מעבר כזה.

רן קיויתי: מצד שני, יש עסקים קטנים שקשה להם מאוד לממן את זה, אז נתנו את התכנית הזאת, השתתפות של 80% שלנו עד 2,500 שקל למסוף.

רן קיויתי: יש פה 100 מיליון ש"ח לטובת העסקים הקטנים והבינוניים ופה נעזור להם.

רן קיויתי: בנושא של מעונות יום פרטיים, פה אנחנו יותר גוף ביצוע, כי המדינה ידעה לתת עזרה למעונות יום הלא פרטיים בדרכים אחרות.

יבגני סובה: אתה יכול להרחיב בעניין הזה?

יבגני סובה: כי אני בדיוק חוזר מהוועדה לזכויות הילד, ויש שם בעיה לא קטנה.

רן קיויתי: כמו שאמרתי, אני גוף הביצוע פה.

רן קיויתי: מי שאחראי על זה – משרד העבודה ומשרד האוצר.

רן קיויתי: הם היו צריכים לתת עזרה למעונות הפרטיים.

יעקב מרגי: מתוך הסתכלות שזה עסק.

רן קיויתי: כן, בהסתכלות על זה כעסק, ומאחר שאנחנו גוף שגם יודע לעבוד עם עסקים קטנים ומדובר בעסקים, אמרנו שאנחנו מוכנים להיות גוף הביצוע שיעזור להעביר את הכספים.

רן קיויתי: לגבי איזה קריטריונים וכו', אלה לא הקריטריונים שאנחנו קבענו, אז אני קצת אתקשה לענות, אבל זאת תכנית של 100 מיליון שקל.

רן קיויתי: מסלול נוסף שהוא מסלול שמבחינתנו ממש טוב ואנחנו נרצה לבחון את האפקטיביות שלו וכנראה לבקש עוד כספים עליו, זה מסלול של התאמות בעסק.

רן קיויתי: כמו שעשיתם פה את הלוחות האלה ועכשיו יכולים לשבת פה יותר אנשים, אותו דבר אנחנו רוצים לעזור לעסקים, אם הם יכולים להתאים את עצמם ולמכור הרבה יותר ולשרת את הקהל שלהם.

רן קיויתי: זה יכול להיות גם דרך מכירה באינטרנט וגם דברים פיסיים שיעשו בחנות.

רן קיויתי: אנחנו רוצים לעזור להם.

רן קיויתי: דרך אגב, פה יש לנו ניצול מלא.

רן קיויתי: היה לנו ביקוש של מעל 40 מיליון שקלים, ואנחנו עשינו overbooking לתכנית, בהנחה שלא כולם ינצלו את כל הכסף ונוכל לעזור לכמה שיותר.

רן קיויתי: כרגע אנחנו כבר לא עושים booking נוסף, כי נגמר הכסף.

אוסנת הילה מארק: מה, הייתם נותנים לכל עסק כסף כדי שהוא יעשה התאמות?

רן קיויתי: כן, נגיד התקשר אלינו אולם אירועים.

רן קיויתי: בחוץ הוא יכול היה לקיים אירועים, בפנים הוא לא יכול היה לקיים אירועים, אבל בחוץ הוא היה צריך להשקיע בעוד תאורה, כי הוא לא בנה את עצמו לאירועים בחוץ.

רן קיויתי: הוא לדוגמה פנה וקיבל פה עד 5,000 שקלים לצורך התאורה בחוץ, או שפנו עסקים שעד היום לא מכרו באינטרנט.

יעקב מרגי: אמנם זה נשמע סכום מזערי שהוא לא יוכל להשקיע אותו, אבל זה ייצר לו הכנסה.

רן קיויתי: כמו שאמרתי, המטרה שלנו זה לעזור לעסקים, כי אם הוא יכול לפעול, זה הכי טוב בשבילו.

רן קיויתי: כשאתה שואל בעל עסק מה הוא רוצה, הוא רוצה לעבוד.

רן קיויתי: כשהיה סגר, הרבה אנשים רצו מהעסק והתקשו לעבוד מהעסק, כי לא היה להם אינטרנט בפס רחב.

רן קיויתי: אנחנו כרגע עוזרים לבעל עסק לעשות בבית שלו פס רחב אם יהיה סגר.

אוסנת הילה מארק: כמה כסף ניצלתם עד היום מה-20 מיליון שקל האלה של הפס רחב?

רן קיויתי: אני לא יודע להגיד לך את הנתון.

רן קיויתי: גלי תבדוק לך ונחזור אליך עם תשובה.

יעקב מרגי: 1,000 שקל נראה לי מענק - - -

רן קיויתי: זה המקסימום, זה לא מגיע לסכומים האלה.

יעקב מרגי: גם לא מגיע לזה?

אנטאנס שחאדה: עלות התשתית.

רן קיויתי: זאת העלות של המעבר לפס רחב, זאת לא העלות לאינטרנט בבית.

רן קיויתי: אינטרנט בבית אמור להיות לך, אבל הבעיה היא שהפס בבית לא היה מספיק רחב כדי שתוכל לעבוד כמו שצריך.

יבגני סובה: השאלה מי מקבל ומי לא מקבל, זה העניין.

יעקב מרגי: יש קריטריונים.

רן קיויתי: כל מי שרוצה מקבל.

יבגני סובה: אם אני גרפיקאי שעובד עכשיו מהבית בעקבות הקורונה ואני בא אליך ואני מבקש סיוע, כי אני נאלצתי עכשיו לשבת בבית ואני רוצה פס רחב, למה שלא תעזור לי?

יבגני סובה: אני עסק, או חנות קטנה.

יעקב מרגי: זה מה שהוא אמר.

רן קיויתי: אין פה קריטריון, הקריטריון זה שאתה רוצה.

יבגני סובה: הא, אם אני רוצה, אתה עוזר.

אוסנת הילה מארק: אתה צריך לרצות.

יבגני סובה: כלומר, אם העסק החליט לעבור לפס רחב, אתה עוזר ומסבסד ב-1,000 שקל את המעבר.

רן קיויתי: דרך אגב, כשפונים אלי ומבקשים ממני גם גופים אחרים לעשות תכנית, אני אומר שזה חייב להיות מאוד פשוט, כי אני לא מוכן לעבוד עם כל הבירוקרטיה.

רן קיויתי: התו הסגול זה גם הרצון שלנו לאפשר לעסקים לעבוד כמה שיותר, להסביר להם איך הם יכולים לעבוד במסגרת התו הסגול.

רן קיויתי: גם עבדנו בתוך הממשלה להכניס יותר ויותר עסקים לתו הסגול.

רן קיויתי: עבדנו הרבה מול משרד הבריאות כדי להכניס יותר ויותר עסקים שיוכלו לעבוד.

רן קיויתי: עבדנו מול הרשויות המקומיות להסביר להן מה זה אומר.

רן קיויתי: היו רשויות מקומיות שסגרו עסקים שיכולים היו להיות פתוחים.

רן קיויתי: אנחנו אלה שתיווכו והסבירו להם את זה.

רן קיויתי: בסגר היו לפעמים עוצרים בעלי עסקים, גם עזרנו הרבה לבעלי עסקים שלא יכולים היו להגיע לעסק שלהם כי המשטרה עצרה אותם ואז דיברנו עם המשטרה באזור.

רן קיויתי: הרבה מאוד עזרה לעסקים לעבוד יותר ויותר עם מגבלות הקורונה.

יעקב מרגי: יש לך פריסה ארצית?

רן קיויתי: כן, יש לנו פריסה ארצית.

רן קיויתי: אנחנו נמצאים בכל מקום בארץ.

רן קיויתי: דרך אגב, כל הפעילות שלנו של המעוף מתוקצבת ברמה הארצית, עם עדיפות לפריפריה, זאת אומרת שלא יכול להיות מצב שיש לי סניף בדימונה, אבל ירוחם לא מטופל או ערבה תיכונה לא מטופל.

רן קיויתי: אין דבר כזה, אנחנו מגיעים לכל מקום בארץ.

רן קיויתי: אני פוגש הרבה ראשי רשויות ובודק שיש לנו נגיעה בכל אחת מהרשויות ובכל אחד מהעסקים שרוצים.

יעקב מרגי: תודה על הסקירה הנרחבת.

יעקב מרגי: לסיכום, אין סגירה של מעוף בחברה הערבית.

רן קיויתי: לסיכום, אין החלטה שלנו על סגירה.

רן קיויתי: אנחנו מחכים להחלטה 923, שהיא החלטת המשך ל-922.

רן קיויתי: אנחנו מקווים שזה יתוקצב, ואז אנחנו נמשיך.

יעקב מרגי: ברגע שיהיה תקציב - - -

אימאן ח'טיב יאסין: זה מה שמכביד, שאנחנו לא יודעים שיהיה.

יעקב מרגי: ברגע שאושרה הפשרה בוועדת הכספים - - - כמעט כל הסעיפים שמחינו נגדם ופחדנו – קרב, היל"ה, מיל"ה וכל הפרויקטים שיש בהם נשמה, וכנ"ל המעוף – הכול ייכנס.

אנטאנס שחאדה: זה טוב שאנחנו נחשפים לכל הכספים והפעילויות שאתם עושים, זה תחום מאוד חשוב וצריך לפתח את זה עוד יותר בחברה הערבית, כי יש ייחודיות לעסקים בחברה הערבית.

אנטאנס שחאדה: אנחנו מדברים לרוב על עסקים קטנים, יש עשרות בודדות של עסקים בינוניים עד 100 מיליון שקל למחזור.

אנטאנס שחאדה: הרוב הם עסקים קטנים וכל הכלכלה המקומית בנויה על עסקים קטנים, שלרוב יש להם מאפיינים ייחודיים – עסק משפחתי, עסק קטן, הון אישי.

יעקב מרגי: ושם יש להם הרבה מה לומר, כי לפעמים יוזמה משפחתית צריכה את הסטרטר.

אנטאנס שחאדה: בדיוק, צריכים לגוון את העסקים בחברה הערבית, כי לרוב הם גם בענפים ספציפיים: בבנייה, במסעדנות, במזון, בתיירות ובשירותים.

אנטאנס שחאדה: צריך להכניס מגוון חדש של ענפים, אולי לעודד הייטק ברמה בינונית, תיעוש ברמה בינונית וגם לעודד נשים ערביות ללכת לעסקים, אבל צריך עוד דחיפה.

אנטאנס שחאדה: יש לנו בעיות נגישות להון, בעיות נגישות לשווקים בין-לאומיים, בעיקר ייצוא.

אנטאנס שחאדה: גם לשווקים הישראלים יש בעיית נגישות, יש חסמים מבניים, חסמי שפה, יכולת תחרות ומוצר.

אנטאנס שחאדה: צריך להבנות מחדש את העסקים ביישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: יכול להיות שעכשיו בתקופת משבר הקורונה הגיע הזמן לגוון ויש אפשרות לפריצת דרך גם בתחום הזה, כי עסקים קטנים זה הצמיחה והפיתוח של היישובים הערביים.

אנטאנס שחאדה: אולי צריך לבנות משהו עם הרשויות המקומיות.

אנטאנס שחאדה: אבקש שנשב לפגישה, יש לי גם הצעות לדון בזה.

אנטאנס שחאדה: אני יושב-ראש ועדת הכלכלה ברשימה המשותפת, אז יש לנו עוד הרבה מה לעשות יחד.

אוסנת הילה מארק: קודם כל, אני ממש ממש מברכת על הוועדה הזו, אדוני היושב-ראש.

אוסנת הילה מארק: הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים היא סוכנות ממש ממש חשובה.

אוסנת הילה מארק: אני מכירה אותה גם באופן אישי קצת מהפעילות שלי בלשכות המסחר.

אוסנת הילה מארק: אני בהחלט חושבת, ולך רן אני אומרת, שיש פה מקום לעשות שיתוף פעולה פורה, גדול ורחב עם ביבס של השלטון המקומי.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שהוא ייקח את היוזמה הזו להכניס את זה לרשויות המקומיות.

יעקב מרגי: אני גם חושב.

אוסנת הילה מארק: היום במיוחד בתקופת הקורונה אנחנו רואים המון עסקים קטנים שמתמוטטים.

אוסנת הילה מארק: אני לא צריכה לספר לך, אתה חי את זה כל יום, אנחנו שומעים על זה כל בוקר.

אוסנת הילה מארק: אני באופן אישי לקחתי על עצמי את כל נושא תעסוקת נשים.

אוסנת הילה מארק: אני מאוד אשמח לשבת אתך ולעשות איזושהי תכנית עבודה לקדם.

יבגני סובה: קודם כל, אני רוצה גם להודות לך על המצגת.

יבגני סובה: אני מצטרף גם לדברים של עמיתיי, שאתם עושים עבודה חשובה.

יבגני סובה: אני אפילו אתן לך עצה לייעול, אולי תוסיפו את זה גם בעבודה שלכם.

יבגני סובה: הרבה בעלי עסקים נקלעו לא רק לקשיים כלכליים, אלא גם קשיים משפטיים, לדוגמה סוכני נסיעות עובדים על עמלות.

יבגני סובה: לא פעם העלינו את הסוגיה הזאת פה בוועדה.

יבגני סובה: בסוף שנת 2019 סוכן נסיעות סוגר עסקה לקיץ 2020, בקיץ 2020 מתבטלת הטיסה והמלונות, ואז האדם על פי החוק היבש מבקש את הכסף חזרה.

יבגני סובה: הוא בא לאותו סוכן נסיעות.

יבגני סובה: הרבה פעמים אנשים עובדים לבד, זאת לא סוכנות גדולה שיש בה 300 עובדים והוא שלח את כולם לחל"ת.

יבגני סובה: רוב האנשים שאני מקבל מהם פניות לא נמצאים על סף קריסה, אלא בקריסה טוטלית.

יבגני סובה: מה אתה יכול להציע להם?

יבגני סובה: תגיד להם: קחו הלוואה כשאין תיירים?

יבגני סובה: קחו הלוואה ותעשו שוב אמנות?

יבגני סובה: הוא בבעיה משפטית קשה מאוד, כי המדינה לא נותנת לו כרגע גיבוי, המדינה לא החליטה מה לעשות איתם.

יבגני סובה: המדינה תיתן לו 6,000, 7,000 שקל סיוע, מה הוא יעשה עם זה?

יבגני סובה: רק על עמלות הוא חייב 300,000, 400,000, כי זה מחזור שנתי, הוא חי מזה.

יבגני סובה: תנסו ברשות להתייחס לסוגיה הזאת, כי מדובר על עשרות אלפים שחיים מזה, הם כל השנה עובדים על עמלות.

יבגני סובה: סוגיה נוספת, אני לא יודע מתי הם יחזרו לעבוד, כי רק בענף התיירות 250,000 אנשים, ואלה לא רק סוכני נסיעות, אלא גם כל האנשים שעוסקים בענף הזה.

יבגני סובה: אני לא יודע איזה חלופה אתה יכול לתת להם היום.

יבגני סובה: נניח אדם בא ואומר: תעזור לי, אז תיתן לו הלוואה לשנה, מה הוא יעשה?

יבגני סובה: העסק שלו כרגע לא עובד.

יבגני סובה: השאלה מה עושים בעניין הזה.

יבגני סובה: שוב, הסוגיה המשפטית והסיוע המשפטי הם חלק מהסיוע שצריך לתת לבעלי העסקים, לפני שהמדינה תעגן את זה בחקיקה.

יבגני סובה: חייבת להיות פה חקיקה שתמנע תביעות בעתיד, כי לא יתכן, אנחנו נקרוס מבחינת החברה ומבחינת המדינה.

יעקב מרגי: אימאן, אני רוצה לשמוע את הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים, המשרד לשוויון חברתי, ולאחר מכן אני אתן לך.

סמי להיאני: שלום לכולם, שלום לרן, שלום ליושב-הראש ושלום לחברי הכנסת.

סמי להיאני: תודה שאפשרתם לנו לפחות להשמיע את קולנו בנושא הזה.

סמי להיאני: בהתייחסות לרן קיויתי מנהל הסוכנות לעסקים קטנים, אין ספק שמדובר בפעולה מבורכת של המעוף בשטח.

סמי להיאני: בלי ספק מאוד חשוב לתגבר אותו.

סמי להיאני: אני רוצה להתייחס למרכזי העסקים ולניצול התקציב.

סמי להיאני: על פי התכנית בהחלטה 922 – ואני אתייחס ל-922 שבאחריותנו – הסוכנות לעסקים קטנים מנצלת את התקציב כמעט ב-100% ואף יותר, בהשוואה למה שקורה בכלל ההחלטה, ששם קצת הניצול נמוך יותר.

יעקב מרגי: זה בסדר שזה מנוצל 100%, השאלה אם זה גם הצורך.

יעקב מרגי: יכול להיות שזה רק 50% מהצורך.

סמי להיאני: לזה בדיוק אני הולך להתייחס.

סמי להיאני: המטרה של מרכזי העסקים הייתה להצמיח ולהנביט כמה שיותר עסקים חדשים במגזרי המיעוטים, דבר שלא השיג את יעדיו.

סמי להיאני: יש דיונים וחשיבה מהותית גם מבחינתנו וגם מבחינת השטח, דבר שהועבר גם לרן ולסוכנות לעסקים קטנים, לנסות למקד כוחות, כאשר כל מרכז וכל סניף ימקד כוחות ביותר פיתוח טכנולוגי, יותר פיתוח הייטק ויותר פיתוח העתיד מאשר להסתכל כל הזמן על העבר, או להתייחס אד-הוק אך ורק לעסקים הקטנים.

סמי להיאני: אין ספק שהקורונה הפכה להיות בעיה, אבל אנחנו רוצים להפוך אותה להזדמנות ולא להשאיר אותה כבעיה; להסתכל קדימה ולא להסתכל אך ורק לטווח הקצר, אלא לטווח הארוך.

יעקב מרגי: מה אתה מציע?

יעקב מרגי: אין ספק שבתור הרצאה זה מצוין, אבל השאלה מה אתה מציע, מה אתה דורש?

סמי להיאני: בהחלטת הממשלה – אם זאת הארכה של 922 ואם זאת הארכה של 923 להקים מרכזים נוספים של תחומי הטכנולוגיה ושניים, שלושה מרכזים במגזר הערבי, כאשר כל מרכז יתמחה בתחום ספציפי, בנישה ספציפית לפיתוח, לתת שירותים לסביבה ולמגזר הערבי כולו בשלבים הראשונים, בשלבי ההנבטה עד ההצמחה.

סמי להיאני: כאשר מגיעים לשלבים של ההתפתחויות, זה יהיה כחלק בלתי נפרד מכלל המערך, ולזה אנחנו נצטרך גם תקצוב כספי לפתח ולקדם.

אוסנת הילה מארק: במקום להרחיב את המנעד, הוא רוצה לצמצם אותו.

סמי להיאני: לא לא, שלא תבינו אותי לא נכון, אני לא אמרתי שאני צריך לסגור את מרכזי העסקים.

סמי להיאני: אני אומר שאני רוצה הנבטה נוספת של תחומי הטכנולוגיה בצורה קצת יותר רחבה.

אימאן ח'טיב יאסין: נוספים?

אימאן ח'טיב יאסין: להשאיר את מה שקיים בתחום שהוא רוצה?

אימאן ח'טיב יאסין: לא הבנתי את זה בבוקר.

סמי להיאני: אני רוצה למקד מקצועיות, כי שם זאת הצלחה, לעומת להשתלב ולשלב מערכות כלליות בכל מרכז ומרכז.

יעקב מרגי: אני שמח על ההבהרה.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

סמי להיאני: תודה גם לכם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת של פיתוח טכנולוגי, כי אני רוצה להבין במדויק, האם זה שלושה נוספים ולהשאיר את מה שקיים במתכונת - - -

יעקב מרגי: זה מה שהוא הציע.

אימאן ח'טיב יאסין: לא, מבחינת התוכן של העבודה, כי אני הבנתי בשיחה מקדימה, שהולכים להפוך את כל המרכזים לפיתוח טכנולוגי.

אימאן ח'טיב יאסין: השאלה אם זה ככה או שנשארים עם התכניות הקודמת.

אימאן ח'טיב יאסין: סמי צריך לתת את התשובה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני באמת רוצה להודות לך על הסקירה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני בטוחה שבנושא של סגירת פערים ותעסוקת נשים נצטרך לעבוד קרוב ביחד, ונראה איך אנחנו נאגם את המשאבים.

אימאן ח'טיב יאסין: מחר, בעזרת השם, אנחנו משיקים את השדולה לסגירת פערים ברשויות המקומיות הערביות.

אימאן ח'טיב יאסין: חשוב מאוד שהנושא הזה יהיה במרכז הדברים.

יעקב מרגי: תעסוקת נשים בחברה הערבית זה פוטנציאל אדיר לפיתוח עסקי.

רן קיויתי: יש לנו פרויקט של SAWA ועוד פרויקטים אחרים.

רן קיויתי: הנושא של נשים בחברה הערבית חשוב לנו.

יעקב מרגי: עמיחי דרורי ממרכז השלטון המקומי, בבקשה.

עמיחי דרורי: שלום לכולם, תודה על זכות הדיבור.

עמיחי דרורי: בהמשך למה שציינה חברת הכנסת מארק, אנחנו במרכז השלטון המקומי נשמח להרחיב כמה שאפשר את שיתוף הפעולה עם הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים.

עמיחי דרורי: הדבר הזה חשוב מאוד מאוד לשלטון המקומי, ואני בטוח שאפשר להרחיב את זה.

עמיחי דרורי: אני רוצה לגעת ביחס המפלגה לספקים לעסקים קטנים ובינוניים, שעובדים עם הרשויות המקומיות ביחס לעסקים קטנים ובינוניים שעובדים מול משרדי הממשלה.

עמיחי דרורי: אני מדבר האכיפה של חוק מוסר התשלומים ועל היחס השונה שמגלה החשב הכללי לעסקים בשני הסקטורים האלה.

עמיחי דרורי: עם תחילת הקורונה בחודש מרץ, החשב הכללי הורה לחשבים של משרדי הממשלה לשלם באופן כמעט מידי את התשלומים לספקים שעובדים מול משרדי ממשלה.

עמיחי דרורי: לעומת זאת, חרף המכתבים החוזרים והנשנים שלנו לחשב הכללי בחודשים מרץ, אפריל, מאי על מנת להגיע לאיזשהו הסדר, מפרעה כזו או אחרת, לאותם ספקים שעובדים מול רשויות מקומיות; למעשה להעביר תשלומים לרשויות המקומיות כדי שהרשויות המקומיות תוכלנה להעביר את התשלומים הללו עבור אותן מטלות שלטוניות.

יעקב מרגי: אתה מדבר רק על המטלות השלטוניות.

עמיחי דרורי: אני מדבר רק על המטלות השלטוניות, רק על המטלות השלטוניות.

עמיחי דרורי: הסכומים האלה נאמדים במיליארדי שקלים.

עמיחי דרורי: מדובר על בינוי של מוסדות חינוך, מתקני ספורט, תקציב מוס"ח, תכנית שח"ר וכן הלאה וכן הלאה וכן הלאה.

עמיחי דרורי: יש חוסר אונים ולמעשה התעלמות מופגנת מצד החשב הכללי.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה.

גלי בן מיכאל: אני מנהלת מערך המעוף בסוכנות לעסקים קטנים.

יעקב מרגי: למה את נותנת לנו להתעייף?

יעקב מרגי: תספרי לנו מה הולך להיות.

גלי בן מיכאל: רן הציג את כל הנתונים וכל מה שמעניין אתכם לשמוע בנושא זה.

גלי בן מיכאל: ברשותך, אוסיף נתון קטן לנושא נשים במגזר הערבי.

גלי בן מיכאל: יש לי קצת נתונים על 2019 – מעל 60% ממקבלי השירות במגזר הערבי הן נשים.

יעקב מרגי: ממרכזי המעוף.

אימאן ח'טיב יאסין: ועדיין 64% מהנשים הערביות לא עובדות.

גלי בן מיכאל: תמיד אפשר יותר ויותר ולהעצים את השירותים, זאת אומרת שזה לא יהיה שירות חד-פעמי, אלא שירות רב-פעמי.

יעקב מרגי: המעוף בא לעזור, לא פותר את כל הבעיות.

גלי בן מיכאל: כמו שרן אמר, נשמח לשתף פעולה.

חונני נתן: אני מנהל אשכול ירושלים והשפלה במעוף.

חונני נתן: אנחנו עושים עבודה גם במזרח ירושלים.

חונני נתן: עשינו שם מאיץ עסקי כדי לעזור עם קורס טכנולוגי ולהכניס יזמים לטכנולוגיה.

חונני נתן: אנחנו עומדים להקים שם גם מרכז עסקים.

חונני נתן: אנחנו עושים שם פעילות נרחבת, נותנים שם סיוע כמעט ל-800 יזמים ועסקים, מעבירים קורסים.

חונני נתן: בנוסף, גם במרכזים שלנו ברמלה ובמקומות אחרים אנחנו נותנים סיוע גם למגזר הערבי, עושים המון שיתופי פעולה, גם בלוד בחברה הערבית.

חונני נתן: אני סמוך ובטוח שגם בעתיד, גם במכרז החדש, יש מקום גדול וסיוע והרבה סניפים במרכז.

חונני נתן: אנחנו נותנים בכל מקרה סיוע והעדפה למגזר הערבי כדי לסייע לו ולהצמיח אותו.

חונני נתן: גם כל החומרים מתורגמים לשפה הערבית.

יעקב מרגי: אתה מרגיש שהחברה הערבית בירושלים ובשפלה נעזרת בכם?

חונני נתן: נעזרים מאוד.

חונני נתן: יש לנו המון פעילות, ואנחנו מכוונים לתת להם העדפה כל הזמן.

יעקב מרגי: גלי, אני חוזר אליך, שמעת את סמי, את יודעת על מה הוא מדבר?

גלי בן מיכאל: אני מכירה את סמי שנים, אנחנו עובדים ביחד שנים.

יעקב מרגי: כרגע זה ביישום?

גלי בן מיכאל: אנחנו נשב אתו ואנחנו נשמע את תכנית העבודה.

יעקב מרגי: יש פה דאגה שזה לא בא במקום, זה יכול לבוא בנוסף.

גלי בן מיכאל: סביר להניח שהוא מדבר על בנוסף.

גלי בן מיכאל: כמו שאתם לא הבנתם, גם אני - - -

רן קיויתי: אנחנו לא מסוכמים עדיין עם המשרד לשוויון חברתי.

גלי בן מיכאל: אנחנו נשב אתו.

רן קיויתי: אנחנו יודעים שיש חשיבה כזאת.

יעקב מרגי: אדרבה, אם זה מכפיל כוח, אין לנו בעיה עם זה.

יעקב מרגי: גולן גבאי, פורום חברות שילוט החוצות בישראל.

אנטאנס שחאדה: הם רוצים עוד בחירות.

יעקב מרגי: א

יעקב מרגי: כזבנו אתכם בזה שדחינו את הבחירות?

גולן גבאי: לא, לא אכזבתם אותנו.

גולן גבאי: כולנו בחל"ת, אנחנו לא עובדים מזה תקופה.

גולן גבאי: דווקא הבחירות עוזרות לנו מאוד, כי זה מאפשר לנו להראות לכולם שאין לנו פעילות.

גולן גבאי: אחרי הבחירות, כשנשארים שלטים באוויר, קל מאוד לדעת שהשלטים הללו לא רלוונטי.

גולן גבאי: מה שאתם רואים בכל שלטי החוצות ברחבי הארץ אלה רובם שלטים שאינם רלוונטיים, פרסומים שפג תוקפם.

גולן גבאי: אנחנו מתנהלים כך כחצי שנה.

גולן גבאי: האבסורד הגדול פה זה הנושא של הרשויות המקומיות וחברות שילוט החוצות, שהן חברות פרטיות.

גולן גבאי: אנחנו מקיימים קשר הדוק עם הרשויות המקומיות בישראל, מעל ל-400 מיליון שקלים משולמים מהחברות הפרטיות הללו לרשויות במסגרת הזיכיונות והמכרזים שאנחנו מתנהלים מולם.

גולן גבאי: אנחנו משלמים את זה בכל שנה, ואני עובד בתחום הזה כבר 25 שנים.

גולן גבאי: כל שנה אנחנו משלמים את הסכומים הללו.

גולן גבאי: אנחנו מתחזקים את כל תחנות האוטובוס ברשויות, אנחנו מתפעלים את כל שלטי ההכוונה ברשויות הללו, ואנחנו נקלענו אל המשבר הזה – מרגע שהחליטו על הסגר, המפרסמים הדירו את הרגליים משלטי החוצות.

גולן גבאי: כיוון שאנחנו נעולים במסגרת מכרזים מול הרשויות, אנחנו אמורים להמשיך לשלם להן את הסכומים הללו גם כשהשלטים היו שחורים, ואני מניח שרובכם ראיתם את כל השלטים שהיו שחורים במשך תקופה של שלושה חודשים.

גולן גבאי: אף אחד לא עוזר לנו.

גולן גבאי: משרד הפנים שפנינו אליו –אנחנו פנינו גם למנכ"ל משרד הכלכלה בזמנו, שי רינסקי, שהבטיח לעזור לנו – במשרד הפנים הבטיחו לעזור לנו.

גולן גבאי: אף אחד לא עוזר לנו.

גולן גבאי: הולכים לקרות כמה דברים כתוצאה מהמשבר הזה שפוגע בנו: א.

גולן גבאי: הרשויות הולכות להיפרד מאותם 400 מיליון שקלים שאנחנו משלמים להן כל שנה, וזה הולך להתגלגל בסופו של דבר לממשלה, שתצטרך לפצות אותם באמצעות מענקי איזון במקרה הטוב; במקרה היותר גרוע, כל העלויות הללו יושתו על הציבור, על משלמי הארנונה, כי אם אין את הכסף הזה מהצד שלנו, יצטרכו להגדיל את תשלומי הארנונה.

יעקב מרגי: תכניות הסיוע של האוצר לעסקים לא נגעו בכם בשום דבר?

גולן גבאי: לא נוגעות לנו בשום דבר, הדבר היחיד שקיבלנו זה הלוואות.

גולן גבאי: שום עזרה מאף רשות.

יעקב מרגי: שום מענק?

יעקב מרגי: שום כלום?

יעקב מרגי: מענקים לא קיבלתם?

אנטאנס שחאדה: למה?

גולן גבאי: שום מענק, אפילו לא שקל.

יעקב מרגי: למה?

יעקב מרגי: מאיזו סיבה?

גולן גבאי: כי כל חברה מחברות השילוט בדרך כלל בקטגוריה של מעל 20 מיליון שקלים.

גולן גבאי: רק עכשיו מימשו את התכניות - -

יעקב מרגי: בתכנית השנייה, כן.

גולן גבאי: רק עכשיו אנחנו יכולים להגיש את הבקשות הללו.

גולן גבאי: בכל מקרה, מדובר פה על חברות ש-70% מההכנסות שלהן מנותבות חזרה לרשויות.

גולן גבאי: 70% מההכנסות של החברות הללו משולמות לרשויות.

גולן גבאי: אלה אותם 400 מיליון שקלים שאנחנו משלמים לרשויות עצמן.

גולן גבאי: החברות הללו מאוד ותיקות, כל אחת קיימת עשרות שנים, כולן פרטיות.

גולן גבאי: אגב, הן היחידות שרשאיות להשתתף במכרזים הללו.

גולן גבאי: אף חברה אחרת לא רשאית להשתתף, מכיוון שמדובר בחברות שצריכות להיות עם ניסיון מסוים.

גולן גבאי: ככל שהחברות הללו יתמוטטו, והן הולכות להתמוטט – הסיבה היחידה שאנחנו עדיין מדברים ועדיין קיימים זה כיוון שהגזברים בכל הרשויות הבינו שהן הולכות להרוג את האווזה הזו שמטילה להם ביצי זהב.

גולן גבאי: אם הם יגבו את הכספים – הם לא גבו את הכספים ממרץ ועד היום, זו העזרה היחידה שקיבלנו, אבל עדיין זה בדיונים שם והם מחכים לשיפוי ממשלתי כמו בנושא הארנונה, שיפתור להם את הבעיה אתנו.

יעקב מרגי: אם תיאבק לבד, כנראה לא תצליח.

יעקב מרגי: אם תשלבו ידיים עם השלטון המקומי, אני חושב שאפשר למצוא מסלול שיפוי.

גולן גבאי: אנחנו ניסינו לפנות לחיים ביבס, הם נמצאים שם בסוג של ניגוד עניינים.

גולן גבאי: הם מצפים שהממשלה תפתור להם את הבעיה.

יעקב מרגי: הם צריכים להציג ירידה בהכנסות עצמיות.

יעקב מרגי: אין ספק שיש להם יותר כוח משלכם.

גולן גבאי: נכון, ויש פה גם עניין של ועדת הכלכלה, כיוון שמדובר פה בערוץ פרסומי זול ונוח להמון מפרסמים קטנים, עסקים קטנים ובינוניים – כל שלטי ההכוונה שאתם רואים בעיר לכל פיצוציה, לכל עסק קטן, לכל רופא שיניים.

יעקב מרגי: אנחנו מכירים את זה.

יעקב מרגי: תודה, גולן.

יעקב מרגי: כיראם בלעום, מנכ"לית ומייסדת עמותת יסמין – לא שומעים, יש לה תקלה במכשיר.

יעקב מרגי: ניאלץ לעבור הלאה.

יעקב מרגי: יש מישהו בזום שרוצה להתייחס לפני שאני מסכם?

יעקב מרגי: גל ברנס, בבקשה.

גל ברנס: רן התייחס מאוד בהרחבה.

גל ברנס: אם יש שאלות ספציפיות אלינו - - -

יעקב מרגי: אין לנו שאלות, רק אתה מכיר את סוגיית המעוף 922, 923, הצהרת כוונות, מה הולך להיות.

גל ברנס: אנחנו רואים חשיבות רבה בקידום הכלכלה בחברה הערבית.

גל ברנס: אגף התקציבים הוא זה שקידם את החלטה 922.

גל ברנס: אני חושב שהמטרה העיקרית שלה בסוף זה השוואת תקציבים כבר בבסיס.

גל ברנס: גם ללא תקציבים תוספתיים, הרעיון היה שהתקציבים הבסיסיים של משרדי הממשלה יגיעו לחברה הערבית.

גל ברנס: אנחנו רואים שגם קמים מרכזי מעוף חדשים וגם ש-20% מהתקציב בבסיס כבר מוקצה לחברה הערבית.

גל ברנס: אני חושב שכבר פה נעשה מהלך מאוד משמעותי, זאת בסוף הייתה מטרת ההחלטה.

גל ברנס: לעניין המרכזים, כמו שנאמר, המשרד לשוויון חברתי מקדם את החלטת ההמשך.

גל ברנס: אני מניח שזה ייבחן שם.

גל ברנס: המרכזים הם כלי, שהמטרה שלו לקדם את העסקים הקטנים והבינוניים בחברה הערבית.

גל ברנס: אני מניח שזה ייבחן אל מול יתר הכלים, ואנחנו נצטרך לחשוב מה הכי אפקטיבי ומה הכי מתאים להגשים את המטרות.

גל ברנס: אני רוצה לציין מלבד זאת את הפעילות יחד עם הסוכנות בתקופת הקורונה.

גל ברנס: אני חושב שהיא הייתה מאוד משמעותית.

יעקב מרגי: כמי שמכיר את צורת קבלת ההחלטות של משרדי הממשלה במגזר הציבורי, יעיל/לא יעיל, לא סוגרים עד שלא פותחים אלטרנטיבה יעילה.

יעקב מרגי: אם הבנתי את הרמזים שלך שזה ייבחן, אני אומר לך שוועדת הכלכלה דורשת לא לסגור שום דבר, לפני שמיוצרת אלטרנטיבה.

גל ברנס: הכוונה לבחון ולייצר אלטרנטיבות אפקטיביות יותר ככל שצריך; וככל שלא, אפשר גם להמשיך עם מרכזי העסקים, אם יימצא שזה אפקטיבי.

גל ברנס: אין פה שום כוונה להפחית פעילות.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: התאחדות בעלי המלאכה, יוסי אלקובי, ובזה סיימנו את סבב ההתייחסויות נסכם.

יוסי אלקובי: אדוני היושב-ראש, שמענו את משרד הכלכלה, שמפאר ואומר שעושים, עשינו וכו'.

יוסי אלקובי: אם העסקים הקטנים היו מקבלים התייחסות אחורה, לפני שהקורונה הייתה פורצת, אני חושב שהדברים היו מקבלים אור אחר לגמרי.

יוסי אלקובי: הטיפול בעסקים הקטנים לא מדויק, זה לא נכון, ועם כל הכבוד, משרד הכלכלה לא יכול להגיע לכל מקום עם כמה עשרות עובדים.

יוסי אלקובי: העסקים אותם אני מייצג הם קרוב ל-100,000 עסקים.

יוסי אלקובי: מעוף זאת חברה שנותנת 80 שעות עם סכום מסוים.

יוסי אלקובי: זה לא מספיק, אני חושב שהעסקים הקטנים צריכים לקבל יותר קרדיט, להפחית להם את התשלומים.

יוסי אלקובי: אף עסק קטן לא יכול לקלוט 80 שעות ולשלם 50 או 80 שקל לשעה.

יוסי אלקובי: הטיפול במכרזים, למשל, כמו שאומרים שאנחנו מקבלים זכויות, תנאי סף – זה לא מה שקורה בשטח.

יוסי אלקובי: אנחנו זוכים בשטח בקושי בקושי, בקושי רב נכנסים וזוכים בשישה מיליארד שקל במכרזים.

יוסי אלקובי: אם הם יגדילו את זה בעוד שלושה או ארבעה מיליארד שקלים, אני חושב שפני הדברים יקבלו תפנית.

יוסי אלקובי: לא רק זאת, גם יגייסו 48,800 עובדים, כמו שאתם יודעים עם האבטלה הנוראית היום במשק.

יוסי אלקובי: עם כל הכבוד למשרד הכלכלה ורן קיויתי פרס פה את כל העזרה, אני לא רואה שמה שנאמר מדויק.

יוסי אלקובי: יש כמה דברים, אבל זה לא חולש על כל העסקים הקטנים והבינוניים.

יוסי אלקובי: היום עסקים קטנים מתרסקים בגלל שלא קיבלו טיפול – לא היום, הקורונה גילתה את כל מה שקורה במשק במערומיו.

יוסי אלקובי: אני אומר לכם, לו היינו מקבלים התייחסות בונה, התייחסות צודקת, היו מטפלים בנו שנים אחורה ולא היינו פרה חולבת של מס הכנסה ושל כל מה שמסביב עם הארנונה והכול, אני חושב שהיינו נראים אחרת היום.

יעקב מרגי: מר אלקובי, קודם כל יש צדק בחלק מהדברים שלך, אבל אני אסביר לך.

יעקב מרגי: נכון, הממשלה צריכה לנקוט בצעדים שיקלו גם ברגולציה, גם בהטבות, גם בהעדפות לגבי העסקים הקטנים.

יעקב מרגי: אין ספק שהקורונה חשפה את החולשות של העסקים הקטנים.

יוסי אלקובי: נכון מאוד.

יעקב מרגי: אבל באותה נשימה צריך לומר שהסוכנות לא באה לפתור את מה שאתה אומר.

יעקב מרגי: היא עובדת לידך למי שרוצה להיכנס לעסק, להקים עסקים, לעודד עסקים.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה, שזה לא הסוכנות, באופן כללי צריך להתייחס – אנחנו מתייחסים לפעמים לעידוד השקעות הון בתעשייה, תעשייה ותעשייה, אני לא מזלזל – למסה הקריטית של ידיים עובדות שזה בעסקים הקטנים ובשירותים.

יעקב מרגי: לכן המדינה צריכה לתת התייחסות באותו יחס, באותם סדרי גודל, כדי שיחזקו את העסקים הקטנים, גם לאחר המשבר.

יעקב מרגי: בוודאי שבמשבר צריך לסייע, גם לאחר המשבר צריך לעודד.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לומר נתון שאני לא בקי בו – זה לפחות 60% ויותר מהתעסוקה במדינה.

רן קיויתי: 60%.

יעקב מרגי: 60% מהתעסוקה.

יוסי אלקובי: אדוני היושב-ראש, 88% מהתעשייה הקטנה והבינונית זה מנוף הצמיחה של מדינת ישראל, ואני חושב שהם צריכים לקבל יחס הוגן.

יוסי אלקובי: אנחנו מופלים, אזרחים סוג ב'.

יוסי אלקובי: היום רואים איך אנחנו נופלים כמו מגדל קלפים בלי שום עזרה – לא אבטלה, לא ימי מחלה, לא ימי בידוד, הכול על הכתפיים שלנו.

יוסי אלקובי: עד ששר האוצר יצא ביציאה על פחת-מואץ של שני מיליארד שקל, אנחנו לא נקנה ציוד אם אין לנו עבודה.

יעקב מרגי: קובי, יהיה דיון נפרד על הנושא הזה, הדיון הזה הוא יותר על המעוף ועל העסקים הקטנים.

יעקב מרגי: קודם כל, אנחנו מודים לממלא מקום יושב-ראש ועדת הכספים על העבודה המאומצת לאורך כל הלילה עד חמש לפנות בוקר.

ועדת הכספים): סיימנו 12 דקות לפני חמש.

יעקב מרגי: נתת לנו תקווה לאופק שירות, לאופק המשילות.

יעקב מרגי: צריך לעמוד על זה.

יעקב מרגי: אני אומר לכל מי שתרם את חלקו כדי שתתקבל הפשרה הזו, כדי שתהיה לנו ממשלה בישראל בתקופה הזאת.

יעקב מרגי: תאמינו לי, גם אלה שבאופוזיציה וגם אלה בקואליציה מבינים את גודל השעה, זה לא הזמן כשאנשים באי-ודאות כלכלית עמוקה מאוד.

אנטאנס שחאדה: אין אף אחד מהמפלגות הגדולות – לא מהליכוד, לא מכחול-לבן, לא יש עתיד.

יעקב מרגי: לא, הם בבידוד, הם בבידוד כלכלי.

יעקב מרגי: ..

אנטאנס שחאדה: לא, זה נושא שולי, לא חשוב לאף אחד.

אנטאנס שחאדה: זה לא מעניין.

יעקב מרגי: לכן אני מצאתי את ההזדמנות להודות לך לפני דברי הסיכום של הדיון.

ועדת הכספים): אני מתנצל שלא השתתפתי בוועדה בשלושה ימים האחרונים.

ועדת הכספים): לצערי היושב-ראש שלנו לא נמצא כרגע.

ועדת הכספים): סחבו אותי לבית הלא טבעי שלי, פה הבית שלי.

יעקב מרגי: אנחנו במסכת עירובין, גם לחי וגם קורה מסייעים, זה כאילו השתתפת כל הדיון.

יעקב מרגי: הוועדה מודה למנהל הסוכנות לעסקים קטנים על הסקירה המקיפה שנתן.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד האוצר ולמשרד לשוויון חברתי לקדם את אישור החלטת הממשלה מס' 923, שמטרתה להאריך את התכנית הלאומית לתקצוב החברה הערבית.

יעקב מרגי: הוועדה רואה בחיוב את התכנית שמקדמים המשרד לשוויון חברתי והרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים הערבי, שייעודו פיתוח טכנולוגי.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לחשב הכללי ולמשרד האוצר להנחות את משרדי הממשלה לעמוד בהוראות חוק מוסר תשלומים ולהביא לרשויות המקומיות את חלקן היחסי בתשלום לעסקים קטנים שמספקים שירותים לרשויות מקומיות, כפי שניתן למשרדי הממשלה.

יעקב מרגי: אנחנו מזכירים ומבקשים מהסוכנות ומרן שעומד בראשה לקבל בהקדם את תקנות חוק מוסר תשלומים לעניין מועדי תשלום לעבודות הנדסה בענף הבנייה.

יעקב מרגי: התקנות צריכות להגיע לוועדה.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה ושר האוצר כרגע עוברים על החוק בעיכוב שהם מייצרים – אמרתי את זה בטונים נמוכים.

יעקב מרגי: השרית רוגע על הדיון היום, אז אנחנו לא נוזפים בך, אלא קוראים לך לזרז את הגשת התקנות.

יעקב מרגי: כמובן מי שמגיש זה השר, רק תעביר את המסר הזה לשר, שיגישו את התקנות כדי שנוכל להתמודד עם יישום חוק מוסר תשלומים.

יעקב מרגי: תם ולא נשלם.

יעקב מרגי: תודה רבה לכולם.