ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 11, 2020-08-25 10:30

עינב קאבלה: בוקר טוב לכולם.

עינב קאבלה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: היום יום שלישי, ה' באלול תש"ף 25 לאוגוסט 2020.

עינב קאבלה: על סדר היום נושא של עידוד העסקת חרדים בענף ההייטק המהווה אבן יסוד בכלכלה הישראלית.

עינב קאבלה: נושא מבורך שהגיע אלינו כתוצאה מהצעה לדיון מהיר של ח"כ משה ארבל ואריאל קלנר.

עינב קאבלה: אני מברכת את חברי ח"כ משה ארבל שכאן איתנו והצטרף אלינו גם ח"כ עידן רול.

עינב קאבלה: אנחנו נתחיל בדיון החשוב הזה ובמהלכו נשמע על דו"חות שפורסמו בנושא, נבין את הנתונים בדבר ההשתלבות בענף מהגורמים המקצועיים השונים שעוסקים בתחום.

עינב קאבלה: אני רק אגיד שאין ספק שהנושא חשוב מאוד לכלכלה הישראלית ואני חושבת שלא צריך להסתכל עליו רק בגזרה הצרה של החשיבות בשילוב עבור הציבור החרדי עצמו, יש פה אינטרס כולל של המדינה, של החברה הישראלית וזה מהלך חשוב בתחום צמצום הפערים בחברה הישראלית.

עינב קאבלה: כשאנחנו מבדברים על שילוב, ואני בטוחה שנגע בזה כאן היום, חשוב לדבר על שילוב איכותי בשלל המשרות הקיימות בענף ההייטק וכמובן אי אפשר שלא לציין את בעיית פערי השכר שנשמע אודותם בפרט אצל נשים חרדיות שמועסקות בתעשייה.

עינב קאבלה: נתחיל כמובן עם חברי הכנסת שהציעו את הדיון, עם ח"כ משה ארבל ומיד לאחר מכן שר המדע והטכנולוגיה מר יזהר שי ביקש לומר מספר דברים בנושא ואנחנו כמובן שמחים על כך שהוא מכבד אותנו בנוכחות שלו.

עינב קאבלה: בבקשה ח"כ משה ארבל.

משה ארבל: גבירתי היו"ר, חברי הכנסת, האורחים החשובים, אני מתכבד באמת לפתוח את הדיון הזה אחרייך בהמשך לדו"ח חשוב מאוד שפורסם על ידי ה-IATI וקמא-טק שהוא דו"ח שבאמת מקיף, מעמיק ומדבר באופן מאוד מאוד, ניתוחים, עם גרפים מדויקים על כל סוגיית תעסוקת חרדים בהייטק.

משה ארבל: אנחנו צריכים לדעת ולהבין שככל הנראה ב-30 השנים הבאות לפי כל הנתונים הדמוגרפיים, האוכלוסייה הערבית והחרדית – ואגב אני חושב שהדיון הזה גם על האוכלוסייה הערבית, אברך אם הוא יתקיים - - -

עינב קאבלה: הוא הולך להתקיים.

משה ארבל: בעקבות בקשתו של ח"כ יוסף ג'בארין חברי, ואני חושב שבאמת אם אנחנו כחברה נבין ונפנים ונדע שב-30 השנים הבאות האוכלוסייה הישראלית מבחינה דמוגרפית תגדיל את עצמה, נרצה או לא נרצה, עובדתית זה המצב, מבחינת האוכלוסייה החרדית והערבית, מנוע הצמיחה משמעותי ביותר של המשק בישראל כבר היום ובוודאי ובוודאי בהמשך זה ענף ההייטק, ושילובם של החרדים בצורה כזו שגם כן תעודד אופק תעסוקתי ויכולת למצוא את עצמם בתוך הענף בצורה מקצועית עם יכולת לשאוף קדימה ולפרוץ הרבה מאוד תקרות זכוכית, כי באמת הענף הזה הוא ענף שמאפשר, השמיים הם הגבול ובאמת לא מעט חרדים וחרדיות עם יכולות מגיעים לשם, נמצאים שם.

משה ארבל: העובדה שיש פערי שכר משמעותיים מאוד בנושא הזה באופן טבעי, גם יו"ר ועדת המדע קודמך, ח"כ מקלב, בדיונים שהתקיימו בנושא הזה, ניסה לשים את הזרקור על המעסיקים.

משה ארבל: ואני חושב שחייבים להסתכל באירוע הזה בראייה הוליסטית, כמי שהיה ראש המטה של שר הפנים בתפקידי הקודם, הקמנו במשרד העבודה יחד עם המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, צוות בין משרדי לבחינת תעסוקה איכותית כי מדדי התעסוקה היו כל הזמן מדדים של השמה או אין השמה, וכשאנחנו באנו ורצינו לשנות ולהזיז טיפה את הקטר, ולומר 'רבותי משרדי הממשלה, כשאתם באים עכשיו ובוחנים את סוגיית ההשמה של עובדים חרדים או מכל האוכלוסיות שבאמת יש עניין למשק הישראלי לעודד תעסוקה אצלם, תשימו פרמטר נוסף, פרמטר של תעסוקה איכותית.

משה ארבל: פרמטר כזה שבאמת ימדוד לא רק השמה, כי השמה זה גם בשכר מינימום, אלא גם תעסוקה איכותית ותעסוקה שגם תתן אופק'.

משה ארבל: ישנה אפשרות משמעותית לנשים חרדיות רבות והיתרון גם עצום מבחינת המעסיקים, להכנס לענף הזה, ענף שעידן בוודאי יודע יותר טוב ממני כי הוא מכיר אותו עוד מתפקידו הקודם, ענף עם - - - יתר, עובדים זזים ממעסיק למעסיק בהתאם למה שמתאים להם ומועיל להם, ולכן יציבות תעסוקתית שמאפיינת נשים חרדיות בדרך כלל, היא ערך למעסיק, היא ערך שהרבה מאוד פעמים כדאי לשלם עליו כסף.

משה ארבל: אבל כאשר מדינת ישראל משקיעה תשומות ושמה משאבים לטובת עידוד תעסוקה, היא חייבת לשים גם את נושא התעסוקה האיכותית כחלק מהיעדים שלה וחלק מהפרמטרים.

משה ארבל: לא יעלה על הדעת שמבחינת ההשקעה הממשלתית נשקיע בהשמה בלבד ובזה נרים ידיים.

משה ארבל: לכן פה אני חושב שבאמת זו הזדמנות גם לשר המדע שבאמת הוא פתוח ומבין את הנושא הזה, וגם למשרד, במקרה הזה אגף תקציבים במשרד האוצר, איציק דניאל, שאני מבין שהוא גם מוזמן לדיון הזה, שאתם באים ושמים השקעה ותשומות של כסף ממשלתי לטובת השמת עובדים, לטובת הכשרת עובדים, בין אם זה מה"ט, בין אם זה משרד החינוך, צריכים לעשות את זה באופן כזה שייתן תקווה, ייתן אופק ולא יספק את הממשלה בכך שהשמנו עובד בשכר מינימום.

משה ארבל: זה לא מספיק, זה לא מביא לפתרון המיוחל, אם אנחנו רוצים שגשוג כלכלי בעוד 30 שנים, אנחנו צריכים שאותם עובדות ועובדים באמת יהיו עם אופק תעסוקתי לטווח ארוך.

משה ארבל: תודה.

עינב קאבלה: תודה ח"כ ארבל, אני מסכימה עם כל מילה.

עינב קאבלה: אמשיך עם ח"כ קלנר שהצטרף אלינו וגם היה ממציעי הדיון.

עינב קאבלה: בבקשה.

אריאל קלנר: תודה רבה גבירתי יו"ר, ותודה לך חברי ח"כ משה ארבל על היוזמה ששמחתי להצטרף אליה.

אריאל קלנר: אתגר שילוב החרדים בכלל בשוק התעסוקה הוא יעד לאומי ולא צריך להכביר על כך מילים.

אריאל קלנר: אתגר צמיחת ההייטק בישראל הוא יעד לאומי גם כן, גם על כך אני חושב שלא צריך להכביר מילים, זהו מנוע הצמיחה הגדול של מדינת ישראל.

אריאל קלנר: אז אם אנחנו מצרפים את שניהם, אנחנו מדברים פה על יעד לאומי בריבוע.

אריאל קלנר: אני מגיע מההייטק, עסקתי בכך 12 שנים, אני מכיר את העולם הזה ואני חושב שזה עולם שיש לו את היכולת ליצור פיוס ולהתגבר על דעות קדומות שהציבור החרדי סובל לא מעט מהדעות הקדומות הללו, מהסיבה המאוד פשוטה, מדובר פה בעיקר בשוק חופשי והוא התרופה הטובה ביותר בסופו של דבר, כשאנשים, אין בעל עסק ואין חברת הייטק תחרותית, במיוחד כשהתחרות היא עולמית, שלא רוצה להצליח, ולכן אף אחד לא רוצה לחסוך מעצמו כח אדם טוב וכח אדם איכותי, וכך אנשים פוגשים אנשים אחרים ונפגשים עם עולמות אחרים והדעות הקדומות נופלות.

אריאל קלנר: יש איום גדול ביותר על היעד הלאומי בריבוע הזה, ואלה ארגונים לכאורה ליברליים שהרבה פעמים רוממות ליברליזם בפיהם אבל למעשה הם ההיפך הגמור, אני מדבר כמובן על כל אלה שנאבקים נגד המכללות הנפרדות, יש עתירה שהוגשה לבג"צ לפני כחודש והיא עדיין בדיון, אני לא יודע בדיוק באיזה סטטוס היא כרגע, אני מאוד מקווה שבג"צ יפתיע אותי לטובה הפעם כי אני בדרך כלל רואה ממנו דברים אחרים, אני מקווה שאופתע לטובה והוא לא יתערב בנושאים האלה, כי זו הדרך הנכונה לשילוב.

אריאל קלנר: הדרך הנכונה לשילוב היא קודם כל לא להפריע, בתור התחלה.

אריאל קלנר: הדבר השני, זה המסר שלי כמובן לבג"צ וגם לכל הארגונים שעותרים אליו, בנושאים האקדמיים אנחנו צריכים לראות איך משפרים את ההכשרה וגם את ההשמה, אנחנו צריכים לראות איך משתפים פעולה פה עם המעסיקים הגדולים, איך פועלים יחד יד ביד עם המעסיקים הגדולים, כי בסופו של דבר היעד כמו שאמרנו הוא יעד לאומי, וצריך להיות בשיתוף המעסיקים.

אריאל קלנר: יש דוגמה לתכנית – אולי נראה אותה בהמשך הדיון – של אולטרא-קוד, של קמא טק שפועלת בשיתוף פעולה עם IATI, יש דברים שאפשר לעשות, הדיון הזה הוא מבורך והשילוב מבורך, אני יודע שיש פערי שכר שצריכים לסגור אותם, הדברים האלה אני מאמין שעם רצון טוב מכל הצדדים ועם תודעה ומודעות שהולכת וגדלה בציבור, זה יילך ויצליח.

אריאל קלנר: תודה רבה שוב על הדיון, תודה רבה חברי משה ארבל, תודה רבה לכל המשתתפים.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: ברשות

עינב קאבלה: כם חברי הכנסת שמבקשים לדבר, אני רוצה לפנות קודם לשר המדע והטכנולוגיה שביקש להצטרף וכמובן אחר כך רשות הדיבור תעבור אליכם.

עינב קאבלה: בבקשה מר יזהר שי, שר המדע והטכנולוגיה.

יזהר שי: שלום ותודה ליו"ר הוועדה עינב קאבלה.

יזהר שי: אני מברך על העלאת הנושא החשוב הזה לסדר היום ולכל חברי הוועדה, תודה על הזכות להגיד לכם כמה מילים ולברך את כולכם, ודרך אגב, אני לא רואה את כל מי שנמצא פה אבל אני רואה פה בזום את חברי הנס- - זה יפה וסמלי שאתמול ביקרנו ביחד עם החבר'ה של צופן והנס גם היה שם במרכז החדשנות של כפר קאסם והנה אנחנו היום בדיון שהוא תמונת הראי של מה שראינו אתמול בכפר קאסם ואנחנו מדברים על תעסוקה ועל חרדים בהייטק.

יזהר שי: אני לא רואה אז אני מקווה שנמצאים שם גם משה ואברמי היזמים של קמא טק ואם הם לא נמצאים שם מגיע הרבה מאוד חיזוק וברכות על העבודה היפה שהם עושים כבר שנים שאני מכיר אותה באופן אישי, אני מקווה שנמצאים פה גם החבר'ה של המכון החרדי, ישראל רועי ואחרים, יש להם נציג טוב ונאמן בכנסת, הרב פינדרוס, אז אני מרגיש פה בין חברים.

יזהר שי: אני מבין שיזמו את הדיון הזה חברי הכנסת משה ארבל ואריאל קלנר, אז חבר'ה ברכות גם לכם.

יזהר שי: כלכלת החדשנות בישראל היא הכלכלה שמזינה את הכלכלה הישראלית בכלל, יש סדר גודל של 9% עובדים בהייטק הישראלי על נגזרותיו השונות והם אחראים על קרוב ל-17%-18% מהתוצר הלאומי, 50% מהייצוא, והרבה מאוד הזדמנויות תעסוקה ועבודה.

יזהר שי: הכלכלה הזו היא כלכלה שמניעה את מדינת ישראל ועכשיו כשאנחנו מדברים על משבר הקורונה ועל היציאה ממנו, משם אנחנו רוצים לראות את הקטרים, משם נראה מנועי צמיחה שאנחנו מקווים שיזניקו את כולנו קדימה וזו הכלכלה שנותנת הזדמנות למדינת ישראל, היא זו הכלכלה שצריכה לתת את ההזדמנויות לאוכלוסיות שעדיין לא משתתפות שם מספיק יחסית לחלקן באוכלוסייה, בראש ובראשונה נשים וכמובן ערבים וכמובן חרדים, ונגזרות של מה שאמרתי עד עכשיו שזה הפריפריה החברתית והגיאוגרפית של מדינת ישראל.

יזהר שי: ההכנסה של חרדים להייטק היא משימה לא של חרדים, היא משימה של כולנו, כל אזרחי מדינת ישראל, ובטח כל מי שנמצא בכנסת ובממשלת ישראל.

יזהר שי: אני עצמי רואה את זה גם כמשימה אישית, אני חושב שממה שלמדתי להכיר בעשור האחרון של עבודה משותפת עם חברים שיכלו להיות חברי נפש בקהילות החרדיות השונות, למדתי על הפוטנציאל הגבוה, על המוטיבציה ועל העובדה שאנחנו רואים פה הזדמנות משנה, משנה לפעמים חיים, לפעמים תפיסת עולם משני הצדדים, גם בעולם שלנו החילוניים, המעסיקים, החבר'ה שכבר היו שם קודם, וגם בעולם של החרדים שבחרו להכנס למעגלי התעסוקה בהייטק ובחדשנות.

יזהר שי: עשינו התקדמות יפה, כפי שדו"ח החרדים בהייטק שהוגש לנשיא המדינה לפני מספר שבועות ואני מקווה שגם הונח בפני הוועדה.

יזהר שי: הדו"ח הזה מלמד על התקדמות יפה גם במובן של השתתפות של חרדיות וחרדים בקורסים שונים, במוסדות אקדמאיים, בלימוד מקצועות שקשורים בחדשנות והייטק, אז אנחנו רואים שם מגמות יפות של עליה במספרים, אנחנו גם רואים מגמות יפות של עליה בתעסוקה, אבל לא מספיק.

יזהר שי: אני חושב שהמספרים שראיתי אתמול, אם אנחנו סופרים ערבים וחרדים ביחד בהייטק הישראלי נכון לשנה שעברה, אנחנו רואים סדר גודל של 5%, תחשבו 5% מכח העבודה בהייטק, כשאנחנו מדברים פה על אוכלוסיות שבסך הכל מהוות ביחד כ-1/3 ממדינת ישראל.

יזהר שי: אז יש לנו מצד אחד חדשות רעות, מעט מדי, מצד שני חדשות מצוינות, יש שם פוטנציאל ענק והפוטנציאל הזה הוא גם פוטנציאל עבור הכלכלה הישראלית.

יזהר שי: זה לא רק שאנשים יקבלו הזדמנויות תעסוקה, הם גם יעלו את הפריון, הם גם יתרמו לצמיחה וייצרו עוד ועוד הזדמנויות.

יזהר שי: מילה אחת לגבי יזמויות.

יזהר שי: אנחנו יודעים שיזמים גם מייצרים מקומות עבודה.

יזהר שי: לא רק מצטרפים למקומות עבודה, אלא גם מייצרים מקומות עבודה ולכן אני חושב שחשוב שהוועדה גם תיקח בחשבון ואולי בהזדמנות גם תדון לא רק בנושא של תעסוקה של חרדים בהייטק אלא גם יזמויות ויזמות ואיך מדינת ישראל מעודדת יזמיות ויזמים חרדים לקחת אחריות על עצמם, להקים את העסקים ש- - - עליהם ודרך העסקים האלה גם להצמיח חברות עסקיות יפות וגם לתת הזדמנויות תעסוקה להרבה מאוד אנשים שמסביבם.

יזהר שי: מעניין לציין שאחת מהחברות שהוגדרה על ידי העיתון "כלכליסט" בשנה שעברה כאחת מ-50 החברות הגדולות בהייטק הישראלי היא חברה שנוצרה על ידי יזמים חרדים בבני ברק, אני מכיר אותם מהיום הראשון שהם קמו בחדר קטן בבני ברק והיום היא חברה שמעסיקה כבר מאות עובדים.

יזהר שי: דרך אגב, כמו שאומרים היזמים שם יוני ואריאל, הם לא מפלים.

יזהר שי: יש להם חילונים וחרדים ונשים וגברים ודרוזים וערבים וכולם עובדים ביחד ואפילו עובדים בחו"ל, כך שזו חברה שהיא דוגמה וסמל גם ליזמות שצמחה מהמגזר החרדי וגם למקום תעסוקה שמעסיק הרבה מאוד אנשים.

יזהר שי: מילה אחת על התפקיד שלנו בממשלה, ואני חושב שהתפקיד של הוועדה גם לעקוב אחרינו ולעודד את הביצוע ואולי גם לאפשר את הרגולציה התואמת, לשיתוף פעולה עם משרד האוצר – שאני לא יודע אם יש כאן נציגים של האוצר – אבל צריך לתת שאפו גדול לחבר'ה של האוצר, אני בקשר עם אסף ועידו ורעיה ואחרים שמעודדים את החשיבה באוצר ואת העידוד של תכניות גם דרך רשות החדשנות, גם דרך משרד העבודה, גם המשרד שלנו, משרד המדע והטכנולוגיה מנסה להשתתף ולעלות על הקטר החשוב הזה.

יזהר שי: ראוי לציין שיש הרבה רצון טוב והרבה מוטיבציה גם באוצר למצוא את התכניות הייחודיות שיאפשרו הכשרת חרדים במקצועות השונים כדי לרכוש מקצועות בטווחים השונים של הכשרות שהיו מקובלות בהייטק העולמי והישראלי.

יזהר שי: ההייטק התפתח בשנים האחרונות בעולם וגם בישראל, מצד אחד מחפשים אקדמאים, אנשים שלמדו את המקצועות מתואר ראשון ועד הנדסה ועד בכלל, ויש בישראל אכן התקדמות יפה בתחום הזה גם באוניברסיטאות, גם במכון לב בירושלים וגם במקומות אחרים שמצאו גם את הנכונות וגם את היכולת להוות פלטפורמה לסטודנטים חרדים שלפעמים צריכים מסגרות מיוחדות, לפעמים צריכים אפשרויות ואם שכחתי את מכללת שנקר, אני רואה פה מישהו משנקר שמצביע אז אם אמרתי משהו לא במקום, אז כל הכבוד לכם גם שנקר, וכל מי ששותפים לעשייה הזאת.

יזהר שי: אז גם שם, וגם כמו שמקובל בעמק הסיליקון ובמקומות רבים בעולם ובישראל אפשר להכשיר אנשים לעבודה במקצועות ההייטק שהם לא דרך מסלולים אקדמאיים, זה לא מתחרה, זה משלים וזה בסדר גמור, חלקנו בשיחה הזאת מכירים את העבודה של השנתיים האחרונות של הפורום שהקים ד"ר גיורא ירון ביחד עם המכון החרדי וביחד עם יזמי הייטק נוספים שאני - - - לאוצר ואני מקווה שהתכנית הזאת תתפתח ותהווה עוד פלטפורמה טובה להכשרה של אלפי נשים וגברים חרדים, אנחנו מכירים את התכניות של קמא טק שהכשירו כבר אלפי חרדים וחרדיות ועשו עבודה מצוינת בהכנסת אנשים להייטק, מה שיפה שם וגם בפלטפורמה של she coeds, ואם יש פה אחרים אז גם אחרים, מה שיפה בפלטפורמות האלה שהם מדברים עם לקוחות הקצה וחשוב שנזכור, יש לקוחות, יש חברות הייטק וחברות חדשנות שמחכות לסטודנטים ולסטודנטיות שיצאו מהקמפוסים האקדמאיים אבל גם שיצאו מהתכניות של גיורא והמכון ושל קמא טק ושל she coeds ואחרים, האוצר יעזור, אנחנו, המשרדים השונים, תפקידנו להוות פלטפורמה ולתת את הדחיפה הזאת, וכמו שאומרים באנגלית, if you build it they will come, אם אנחנו נבנה את המגרשים האלה, החבר'ה יבואו וישחקו בהם, ויעשו את שלהם ויתרמו לכלכלה הישראלית.

יזהר שי: שוב, כל הכבוד לך יו"ר הוועדה ח"כ קאבלה על שאת מעלה את הנושא החשוב הזה, אני אשמח להיות חלק מהדיון הזה בעתיד, ותודה לכל מי שעוסק במלאכה החשובה הזאת, תמיד אשמח לעמוד לשירותכם.

משה ארבל: כבוד שר המדע והטכנולוגיה, אם אפשר לפני סיום מילה אחת כעמדה עקרונית שלך, של משרדך, בסוגיית פערי השכר.

יזהר שי: חבר הכנסת ארבל שאלה במקום וחשובה מאוד.

יזהר שי: קודם כל צריך לטפל בפערי השכר בהכשרה נכונה והיום כשאנשים מגיעים לחברות הייטק, אני מכיר את זה מאוד מקרוב, הייתי שם הרבה מאוד פעמים גם כמעסיק, גם כדירקטור, גם כמישהו שמכיר ומפנה אנשים לתעסוקה, כשמגיעים אנשים עם ההכשרה המתאימה, והיא לא חייבת להיות הכשרה אקדמאית, תלוי במקצוע אותו מחפשים, הם מקבלים משכורות תחרותיות וטובות מאוד, במקומות שבהם יש פערים אנחנו צריכים לטפל כרגולטור, לא לאפשר בשום אופן קיפוח כזה או אחר, שלא על רקע מקצועי.

יזהר שי: אני מכבד את העובדה שאדם עם חמש שנות ניסיון ירוויח יותר מאדם עם שנתיים ניסיון, אני מגנה בכל תוקף את העובדה שאדם עם אותם כישורים, אותו ניסיון ואותו תפקיד מקבל משכורת שונה בגלל רקע, בגלל מין, בגלל מגדר ובגלל כל סיבה אחרת ואת זה אנחנו צריכים לגנות קודם כל, וגם כרגולטורים לטפל.

יזהר שי: ראוי לציין שאתמול בשעת לילה מאוחרת אחרי אותו חוק מפורסם שכולנו שמענו עליו, בסביבות 23:00 עבר בקריאה ראשונה או שניה בכנסת חוק שמטפל בשוויון מגדרי במשכורות ותנאי עבודה לנשים בישראל, זאת התקדמות יפה, אנחנו צריכים לדאוג שהחוק הזה יטפל בכל המגזרים, בכל הרקעים, כל מי שהולך לעבודה צריך הזדמנות שווה ומשכורת שווה במדינת ישראל.

עינב קאבלה: אכן כך.

עינב קאבלה: תודה רבה לך השר יזהר שי, שכיבדת אותנו בנוכחות שלך ואמרת בהחלט דברי טעם שנוגעים לכל ההיבטים שאנחנו נעסוק בהם היום.

עינב קאבלה: אז תודה רבה לך.

עינב קאבלה: ח"כ עידן רול ואחריו ח"כ אבוטבול, ואחריו ח"כ מלכיאלי.

עידן רול: תודה רבה גבירתי היו"ר.

עידן רול: תודה רבה ל-IATA, על דו"ח חשוב, יסודי, בתחום שלא כולם נחשפים אליו ביום-יום, לא כל הענפים מכירים את זה והאמת שגם לא בתוך ההייטק כולם מכירים את הנושא של שילוב חרדים.

עידן רול: אני אגע קודם בניסיון האישי שלי.

עידן רול: עבורי, שילוב חרדים בהייטק זה דבר מאוד טבעי, אני עוסק בזה כבר שנים, החל משירות צבאי שהייתי מהיוזמים של בינה בירוק, שזה מסלול לשילוב חרדים בחיל המודיעין במסלולים טכנולוגיים, מסלול שהתחיל כפיילוט מלא חלומות ומלא חששות והפך להיות הצלחה מסחררת של אנשים שעשו שירות צבאי משמעותי ביחידה טכנולוגית והמשיכו או לתפקידי קבע וקצונה, לפיקוד בקורס, ואחרי זה גם למקצועות ההייטק השונים בחוץ, וזה הראה שוב שהצבא יודע לעשות הרבה דברים מאוד טוב בשילוב אוכלוסיות וגם שם זה הצליח מאוד.

עידן רול: זה גם הראה את היכולת שהיא באמת מאוד ייחודית מבחינתי כאדם חילוני שהגיע וראיין מאות חרדים מכל הזרמים וניסה להבין על ההתאמה המקצועית, וזה היה משהו מאוד מאתגר הגיעו אנשים בטח מהמחזורים הראשונים בלי שום רקע טכנולוגי, בלי רקע באנגלית, אבל היכולת להגיע לקורס טכנולוגי עם באמת, כלים התחלתיים שלא תואמים בשום צורה ולהצליח ולהצטיין ולתפוס כל כך מהר את החומר ולהפוך לאנשי מקצוע טובים היא מאוד ייחודית ואנחנו רואים את זה גם היום במקצועות ההייטק החופשיים בחוץ, אני כאיש הייטק בעברי יצא לי לעבוד בחברות שיש בהן גם מחלקות רק של נשים חרדיות וגם של גברים חרדים, והדברים עבדו בהרמוניה.

עידן רול: אני חושב שההייטק הוא כור ההיתוך החדש של החברה הישראלית ואני חושב שיש לזה ערך גם ברמה החברתית וגם בגרמה הכלכלית לפעול לשילוב חרדים בתחום.

עידן רול: הדו"ח בעיני יש בו הרבה דברים חיוביים.

עידן רול: יש פערי שכר, נכון, אבל כשמסתכלים על זה לפחות מהפרספקטיבה - - -

עינב קאבלה: פערי שכר זה לא חיובי.

עידן רול: לא, זה לא חיובי, אני אומר, יש דברים לא חיוביים, אבל כשמסתכלים על הדו"ח, אני לפחות מהפרספקטיבה האישית שלי של עשור בעשייה בתחום, גרף השיפור הוא מתמיד וניכר שהשילוב הולך וגדל, אני חושב שמאוד חשוב, במיוחד בתקופה כזו שיש חשש מפני יזמות בעקבות משבר הקורונה, לעודד ולתקצב יזמות טכנולוגית גם במגזר החרדי.

עידן רול: אני מודה, שוק ההייטק הוא הרבה פעמים איזה שהוא מועדון סגור, לא רק בפני חרדים, גם בפני חילונים שאין להם את הרקע הקודם, ובשביל זה יש לי גם מיזם שעוסק בזה שנקרא "מתחילים בהייטק" ואני מאוד אשמח שנצליח לעודד יזמות טכנולוגית בחברה החרדית שגם פשוט תייצר עוד הזדמנויות תעסוקה למגזר החרדי, אצל חרדים בהייטק.

עידן רול: זאת אומרת יש כבר מספיק שפרצו את הדרך, ואני חושב שלעודד אותם להתפתח כלכלית ולהעסיק עוד אנשים זו גם דרך מעולה לצמוח וזה משהו שהממשלה יכולה להרים את הכפפה ולעשות, אני מקווה שנתכנס לדו"ח המשכי שיראה על המשך המגמה החיובית.

עינב קאבלה: תודה ח"כ רול, אנחנו בהחלט בסיומו של הדיון לא מתכוונים להישאר רק עם דיבורים אלא לנקוב בצעדים שאנחנו חושבים שצריכים להיעשות ולהמשיך לעקוב ולפקח.

עינב קאבלה: ח"כ אבוטבול בבקשה.

משה אבוטבול: שלום, אני ראשית רוצה לברך אותך עינב על הדיון החשוב הזה וכמובן את היוזמים, ידידי ח"כ ארבל ואריאל, שעשו באמת עבודה טובה, וכמובן גם כן לשר עצמו ישי, היו לי כמה פעמים שיחות איתו בנושא הזה, ודיברתי איתו שאם אנחנו רוצים קצת יותר לקדם את כל הנושא הזה של העולם החרדי והתחום שהוא מטפל בו, זה יותר הרבה שיחות כדי להכיר בדיוק את הצרכים האמיתיים שקיימים שם באותו מגזר.

משה אבוטבול: בוא נאמר כך, מהרגע שאברך או מי שנמצא בעולם החרדי עשה את שאלת הרב וקיבל אישור, במידה שמשפחה ברוכת ילדים, לצאת מהכולל, לצאת הלאה לעולם התעסוקה, אז באותו רגע עולם התעסוקה באמת הרוויח.

משה אבוטבול: הוא מקבל את מיטב הכוחות והמוחות שנמצאים בעולם התורה.

משה אבוטבול: מדובר פה באנשים שידעו לפצח סוגיות קשות ביותר, זה באמת ייאמר לשבחם שהם יודעים באמת לנווט בתוך סוגיות הכי הכי קשות והם הולכים לעולם כשבע

משה אבוטבול: צם הם מביאים לתוכו ברכה, מביאים לתוכו ידע רב והרבה ניסיון מצטבר בפיענוח סוגיות מאוד קשות.

עינב קאבלה: לגמרי, רק אל תשכח את הנשים החרדיות, שהן מעולות.

משה אבוטבול: אני אתייחס גם אליהן, גם הן מביאות המון ברכה.

משה אבוטבול: אני מדבר דווקא על הנושא הזה שאחד שלומד ויודע לדעת דף גמרא, ראשונים, אחרונים, כל הדברים האלה, אז באמת בלי לפגוע באף אחד, עולם ההייטק קטן עליו.

משה אבוטבול: באמת קטן עליו, כי בעצם יש לו את ארגז הכלים הענק ביותר שהוא יכול משם לצמוח ולהצמיח כל מיני דברים חדשים.

משה אבוטבול: לכן באמת חייבים לדעת ולהבין שצריכים למצוא פתרונות מחוץ לקופסה, איך להעצים את הנושא הזה.

משה אבוטבול: הדו"ח הזה רק נותן נגיעות מסוימות, כמה המגמה הזאת תלך ותתרחב.

משה אבוטבול: כי בעצם העולם החרדי כבר מקבל בחלקו את הנושא הזה, לכן באמת צריכים לדעת לתת להם את ההזדמנויות האלה כדי להאמין באותה מערכת שרוצה באמת לקדם את העניין הזה.

משה אבוטבול: זה גם כן סוג כזה של הזדמנות לקירוב לבבות הדדי ואני חושב שבאמת היום השסע הישראלי הוא שסע כבד מאוד ולדעתי תכנית מהסוג הזה לאותם מותאמים יכולה גם כן לגרום לאותם אנשים קצת להכיר את זה, לשבור את המחיצות והסטריאוטיפים שקיימים כלפי החברה החרדית ולראות שחרדי זה בעצם אדם שיש לו את כל היכולות לא פחות מכל אדם אחר, ואיך שאומרים, לחבר אותו גם כן לעניינים האלה.

משה אבוטבול: אבל מה שכן חשוב לי לדעת, אני רוצה לומר דבר אחד, גם כראש העיר יצאתי לראות המון יזמות בנושא הזה, גם עודדנו את זה, גם את עולם הנשים בנושא של 'עסק משלך', מי שמכיר את התכנית הזאת ועשינו הרבה ירידים של תעסוקה, וגם חטפתי על זה על הראש, היו תקופות שהפגינו מול הבית שלי על זה שעשינו כל מיני ירידי תעסוקה לנשים, שחשבו באמת שאולי לא - - - חלק מהרבנים שלא בדיוק אהבו את זה, אבל פה בדיוק נתון, אותה נקודה שעליה אני רוצה לדבר, אם רוצים לעשות חייבים שיהיה גם כן כבוד, כבוד מאוד גדול למגבלות שישנם לאותם אברכים או לאותם אלה שמגיעים שצריכים גם לכבד אותם, הנושא של התאמת תנאים לעניינים שלהם שהם מבקשים, נושא של הפרדה, או דברים מהסוג הזה, אנחנו רואים אפילו מאבקים כאלה שלצערנו צורמים לנו מאוד, אותם אלה שהולכים ללמוד בעולם החרדי, עכשיו מנסים לחוקק כל מיני חוקים שלא יהיו בנפרד נשים וגברים, באותם מבחנים, באותם דברים.

משה אבוטבול: תבינו, אם רוצים להתקדם צריך לעשות התאמה אלינו, לא אנחנו התאמה לאותם תנאים שם, אם רוצים את אותם אלה טובי המוחות והכוחות תצטרכו גם להתחשב ולבוא לקראת בבקשות הנכבדות שלהם, להבין שזה חלק מהקיום שלהם.

משה אבוטבול: הנקודה של ההתאמה האישית, כי מדובר פה אנשים שהם שומרי תורה ומצוות ומסורת ומורשת, תכבדו אותם אם אתם רוצים אותם.

משה אבוטבול: לסיום, זה לא יכול להיגמר רק בדו"ח כזה ואחר.

משה אבוטבול: צריכים לדעת שלצערנו הפערים שקיימים בשוק הם פערים מאוד פוגעים, יש פגיעה בנושא הזה, ואני אומר לכם את זה בצורה האמיתית, עינב, כדאי שתחקרי את זה לעומק, תביני, שלצערי, אבל זה לא רק בתחום הזה, בהרבה תחומים, אתה יכול לראות מורה שנמצאת במגזר הזה שמקבלת סכום כזה וכזה, אתה הולך בודק במגזר אחר, שם פתאום הסכומים הם אחרים.

משה אבוטבול: אז גם בנושא הזה, אם רוצים, חייבים לבוא לקראת, עם נפש חפצה, שזה גם בנושא של השכר, גם בדברים האלה.

משה אבוטבול: אני אסיים, אני רוצה להגיד דבר אחד.

משה אבוטבול: קל לבקש ולבקש 'חרדים, תשתלבו, תגיעו'.

משה אבוטבול: אני עד היום כבר כמה חודשים מטפל בסוגיה הכי אלמנטרית ופשוטה, אלה של המשמר האזרחי, חרדים שמרצונם הלכו והתנדבו לנושא הצבאי וכולי, עד היום, לא יכולים לקבל אפילו ביטוח לאומי בתקופה של הקורונה.

משה אבוטבול: והבאתי את זה לוועדות פה, לוועדות שם, והיה איציק דניאל, שנמצא בזום, הוא יודע בדיוק, אנחנו מתקוטטים על מה, על לתת לאותם אלה שביקשו מהם 'תשתלבו בנושא של הצבא' וכולי, הנה, הם השתלבו, אבל משאירים אותם פצועים באמצע המערכה.

משה אבוטבול: ובמה?

משה אבוטבול: בנושאים אלמנטריים של לחם וחלב לילדים שלהם.

משה אבוטבול: אז אני אומר שלא גם כאן

משה אבוטבול: נהפוך ממצב כזה שאנחנו מעודדים ותומכים וכולי, אבל כשנגיע לשכר, 'רגע, יש הבדל בין מגזר כזה למגזר אחר'.

משה אבוטבול: זה חייב לבוא לאורך לרוחב, לכל הצדדים שהנושא של השכר של אותם אלה שכן החליטו לצאת להייטק, לתת להם גם את ההזדמנות הכלכלית הזאת, להצליח כדי שבאמת יוכלו לפרנס את המשפחה.

משה אבוטבול: ושוב תודה ליוזמים וליזמים שרוצים לעזור בנושא הזה, ואני יודע שבאמת מחכה לפתחכם הרבה עבודה.

משה אבוטבול: הדו"ח, כפי שאמרנו, זה רק הנגיעות, ויש 'מי יעלה בהר השם' אבל יש 'מי יקום במקום קודשו'.

משה אבוטבול: ה'מי יעלה בהר השם' עשיתם, אבל מי יקום, מי יתקיים במקום קודשו, איך אנחנו מיישמים את הדברים היפים שהבאתם, ואני בטוח שהמכון שלכם, שהייתי בכמה כנסים שערכתם בעבר הנושא הזה, ייתן באמת - - - בעזרת השם.

משה אבוטבול: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ אבוטבול.

עינב קאבלה: אני מברכת את בואה של חברתי מיכל קוטלר וונש, אבל לפני שנעבור אליך בבקשה ח"כ מלכיאלי.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה גבירתי היו"ר.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה על הדיון, אני רוצה להודות ליוזמים ח"כ משה ארבל ואריאל קלנר, אני חושב שזה דיון מאד חשוב, וגם לברך את משה פרידמן, מייסד של קמא-טק, שאני חושב שאם אנחנו רוצים להגדיר את מה שהם עשו זה פשוט מהפכה, במשך הרבה שנים אנשים דיברו, משה והצוות שלו יזמו דבר שהוא גדול מאוד מאוד ואני חושב שלא כדאי שנשאל אותו פה כמה המדינה עזרה לו במימון של ההקמה, כדי שלא נבייש את עצמנו, נחסוך מעצמנו את התשובה לשאלה שלך, אנחנו משערים שלא הפריעו לך הרבה.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שזה המקום שאנחנו צריכים קודם כל כוועדה אבל ודאי כמדינה, לומר לא נשים שכמותו, אנחנו מדברים הרבה על שילוב חרדים, אבל לא עושים הרבה ואני רוצה לפרט למה לא עושים הרבה, ואנשים כמוהו שצמחו מהקהילה ועסוקים בגיוס כספים, אני חושב שאם את הכישורים שלהם הם היו משקיעים בגיוס אנשים ובשילוב ואם המדינה הייתה עוזרת להם מבחינה כלכלית היינו מוצאים הרבה יותר חרדים וחרדיות שמשתלבים בשוק, שבסוף זה גם היה מחזיר כסף למדינה, אבל לצערנו זה לא קורה.

מיכאל מלכיאלי: נוח לי לדבר על הנושא הזה כי אני מכיר את הנושא, אשתי עובדת בהייטק, ולומר מילה טובה לשר יזהר שי, אשתי גם עובדת במשרד המדע ואני מכיר את המשרד הזה, אחד המשרדים שבאמת חרט על דגלו גם קבלה של חרדים וחרדיות, בצורה ששאר משרדי הממשלה צריכים לקנא בו.

מיכאל מלכיאלי: לא מעט מנכ"לים של חברות אמרו לי שהנשים החרדיות הן הנשים המסורות ביותר שיש, ואמר לי מנכ"ל, זה משפט ידוע, אבל אמר לי את זה מנכ"ל משרד ממשלתי 'מעולם לא הגיע אלי אדם ואמר 'תראה, הייתי קצת עסוק בטלפון בחוץ, או עם הילדים, האם צריך להשלים את החצי שעה', נושא באמת של זהירות בכסף שכמו המסירות האמיתית של הנשים החרדיות.

מיכאל מלכיאלי: עכשיו אני רוצה להעלות כמה דברים שאני חושב שאנחנו כוועדה ודאי בסיכום צריכים לשים את זה על השולחן.

מיכאל מלכיאלי: מדברים על פערי שכר, אני לא יודע אם יש הרבה חברות שמושיבות חרדית פה ולא חרדית כאן, או אם את תקבלי 4 ואת תקבלי 6, אבל יש משהו מובנה, יש משהו בבנייה של שוק ההייטק שמפלה את הציבור החרדי לרעה, שותפים לו לצערי המל"ג, נציבות שירות המדינה ועוד אנשים טובים, ואני רוצה לפרט.

מיכאל מלכיאלי: אישה חרדית לומדת בסמינר 3 שנים, 4 שנים, ומשלימה אחרי זה לימודי תכנות מחשבים.

מיכאל מלכיאלי: לימודים קשים, משלמים הרבה כסף.

מיכאל מלכיאלי: אני זוכר את אשתי יושבת שעות על גבי שעות, מבחנים, כשאתה משווה את זה למה לומדים באוניברסיטה הפתוחה במכון לב, אין הרבה הבדל ביניהם.

מיכאל מלכיאלי: זה מנוסח שונה, אבל אותו דבר, אותם החומרים.

מיכאל מלכיאלי: שתיהן יוצאות לשוק העבודה, כבר מהתחלה יש פערים ביניהן.

מיכאל מלכיאלי: למה?

מיכאל מלכיאלי: כי נציבות שירות המדינה לתפקיד זוטר מצריכה תואר, והשר דיבר כאן שאין קשר בין תואר אקדמי לבין התפקיד הזה בוודאי.

מיכאל מלכיאלי: אגב, אני חושב שאין קשר בין תואר אקדמי בכלל להשכלה, והראיה הכי גדולה שעירית ירושלים מוציאה מכרז למנהל אגף שפ"ע, אפשר תואר בחינוך.

מיכאל מלכיאלי: מה הקשר בין אחד לשני?

מיכאל מלכיאלי: זו עוד סוגיה.

מיכאל מלכיאלי: אבל אותה אישה חרדית שלמה במשך שנים, לא מכירים בלימודים שלה.

מיכאל מלכיאלי: למה?

מיכאל מלכיאלי: היא רוצה להשתלב בשירות המדינה, כמו אשתי למשל, אז אין לה ברירה, היא הולכת ללמוד תואר ראשון באוניברסיטה הפתוחה ובכל מקום אחר.

מיכאל מלכיאלי: מישהו יודע כמה נקודות זכות מכירים בה?

מיכאל מלכיאלי: 20%.

מיכאל מלכיאלי: למה?

מיכאל מלכיאלי: לך תבחן עניינית מה שהיא למדה מול אחת אחרת ותגלה.

מיכאל מלכיאלי: זאת אומרת שמדברים על פערי שכר בין חרדית ללא חרדית, משם זה מתחיל.

מיכאל מלכיאלי: יש את החוק שקידם השר דרעי לשילוב של 7%, ונמצא פה ח"כ ארבל שהוא היה ראש המטה של השר והם קידמו את החוק הזה.

מיכאל מלכיאלי: צריך לשאול את עצמנו האם אותן חרדיות יכולות להשתלב באותם 7%?

מיכאל מלכיאלי: התשובה היא לא.

מיכאל מלכיאלי: למה?

מיכאל מלכיאלי: מאותה הבעיה שלא מכירים בלימודים שלהן.

מיכאל מלכיאלי: אם הלימודים שלהן הוא - - - אז אל תכיר בהן, אל תתן גם תעודה של מה"ט, אל תתן להן כלום.

מיכאל מלכיאלי: אני יודע שבימים האלה, ישבתי באוצר לפני שבועיים עם סגן השר ויחד עם עידו סופר, מנסים לפתור איזו שהיא בעיה, עדיין אנחנו רחוקים מאוד מהפתרון.

מיכאל מלכיאלי: דבר אחרון אני רוצה לומר לגבי הנושא של חברות כח אדם.

מיכאל מלכיאלי: הניצול, רבותי, אישה חרדית עובדת 7-8 שעות ומקבלת 5,000 שקל.

מיכאל מלכיאלי: אישה אחרת מקבלת 12,000 שקל עם אותן שנות ניסיון.

מיכאל מלכיאלי: עוד פעם אני אחזור לאשתי, אנחנו התחתנו ולא קיבלו אותה לשום מקום.

מיכאל מלכיאלי: היא באה להתקבל לכל מיני מקומות, ולא קיבלו אותה כי לא מכירים בתעודה שלה.

מיכאל מלכיאלי: עכשיו מה הבדיחה?

מיכאל מלכיאלי: היא הולכת למטריקס ומקבלת 5,000 שקל, 8 שעות, ובאמת עבודה מפרכת.

עינב קאבלה: התופעה של חברות כח אדם היא תופעה בזויה תמיד וגם בטח במקרה הזה.

מיכאל מלכיאלי: אחרי שנתיים, שיש כבר ניסיון, רגע.

מיכאל מלכיאלי: אז בוא תבחן אותן עניינית.

מיכאל מלכיאלי: זאת אומרת משהו בשוק הזה עקום, והניצול של כח אדם, אותה חברה, נקרא לזה בנק הדואר, בנק לאומי, לא משנה, כשמזמין ממטריקס הוא משלם להם בדיוק אותו דבר, לא משלם פחות.

מיכאל מלכיאלי: הכסף נשאר אצל העשירים שם, אצל מנהלי החברות.

מיכאל מלכיאלי: בסוף העשירים נהיים עשירים יותר, אותן חברות שמשלמות המון כסף על הלימודים, זה לא גמ"ח, הן משלמות המון כסף, ההורים נקרעים בשביל שהן יצאו עם תעודה שלא שווה כלום בסוף.

מיכאל מלכיאלי: זאת הבעיה, זה שורש הבעיה.

מיכאל מלכיאלי: אחד משורשי הבעיה.

עינב קאבלה: אני מבינה שחברות כח אדם, זה לא החברה שאמרת בהכרח אלא גם בשוק הפרטי מעסיקים את המגזר החרדי ב- - -

מיכאל מלכיאלי: נכון.

מיכאל מלכיאלי: שם זה חרפה שזועקת לשמיים כי המעסיק אומר 'אני משלם 70, 80 שקל לשעה', כמה הוא משלם להם בסוף?

מיכאל מלכיאלי: זה עוול שצריך ל- - - אני אסיים.

מיכאל מלכיאלי: שוב תודה לך גבירתי היו"ר, ליוזמים ארבל וקלנר, ומשה תמשיך לעשות טוב, אנחנו מחזקים את ידך והלוואי ונהיה לך לעזר.

מיכאל מלכיאלי: מבטיחים לא להפריע.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ מלכיאלי.

עינב קאבלה: אני אפנה עכשיו לחברתי ח"כ מיכל קוטלר וונש.

מיכל וונש: תודה רבה גבירתי יושבת הראש, תודה רבה על יוזמת הדיון שהוא בעיני חשוב מאוד.

מיכל וונש: אני רוצה ממש בקצרה רק לומר שאני חושבת שיש פה נושא שהוא אחת ההזדמנויות הגדולות.

מיכל וונש: יש הרבה דברים שאולי לא נוכל לעשות בממשלה הזאת אבל פה מדובר באחד הנושאים שמאפשרים לנו עכשיו להאיר את הזרקור על נושא שכן נוכל לעשות בממשלת האחדות הזאת באם נשכיל לעשות את זה ולזהות את ההזדמנות הגדולה, ואני חושבת שהזמן בבשלות נמצאת.

מיכל וונש: גם הארגונים השונים, ובאמת גם היזמים שיזמו ובאמת בתרומה פילנתרופית אדירה, והרבה מאוד מהמגזר השלישי כך נבנה.

מיכל וונש: אני מתחברת לסיום דבריך, במידה מסוימת אנחנו לא צריכים לעמוד בדרככם כמי שהקימו אבל עכשיו אני חושבת שהאחריות היא גדולה ומכופלת כי אני חושבת שיש פה הזדמנות שמציינת לנו את הדרך קדימה והנושא שהעלית של החסמים, אני רוצה לומר בהקשר הזה שאנחנו מכירים את החסמים האלה ממגזרים אחרים.

מיכל וונש: עולים חדשים שלא מכירים בתארים שלהם, זאת אומרת אנחנו כבר יודעים לזהות מהם החסמים שעולים שוב ושוב וזאת העבודה שלנו בכנסת כמי שמפקחים, להעלות את זה, אל מול לא משנה עכשיו אם זה נציבות שירות המדינה ואם זה המל"ג והות"ת, ובאמת להסיר את החסמים בצורה סיסטמתית ורוחבית כיוון שהם נוגעים בכלל אזרחי מדינת ישראל, והרבה מאוד פעמים מתוך המקום הזה קבוצה מסוימת נחזית כמי שנפגעת, והיא נפגעת, אבל היא לא לבדה.

מיכל וונש: פה יש הזדמנות, ואני רק רוצה לומר שאני סיירתי בעיר בית שמש וראשת העיר דיברה על התנופה האדירה שהיא רוצה להביא הייטק ואפשרויות עבודה והעסקה לתוך בית שמש.

מיכל וונש: זאת אומרת שגם מהבחינה הזאת הקרקע פורה לדבר הבא, להקים, לזהות את המקומות הנכונים, באמת לאפשר את זה בצורה הנכונה ביותר תוך כדי הסרת החסמים ואני חושבת שהסממנים של חוסר הטיפול הנוכחי יבוא לידי ביטוי אם נשכיל באמת גם לחשוף את החסמים ולטפל בהם בצורה הוליסטית, על-מגזרית במידה רבה, וגם באמת לאפשר לקרקע הפוריה שכבר נבנתה על ידי כל כך הרבה, ולזהות את המקומות הנכונים כדי שזה יצליח.

מיכל וונש: זאת אומרת לא לעשות set up לכישלון במידה מסוימת באמת לזהות את המקומות הנכונים שבהם צריך להשקיע על מנת לאפשר את ההצלחה של הפרויקט החשוב הזה שבאמת יוביל את מדינת ישראל ל-72 השנים הבאות של קיומה.

מיכל וונש: אז תודה על דיון חשוב ועל יוזמה חשובה לדיון.

עינב קאבלה: תודה רבה מיכל.

עינב קאבלה: אנחנו נמשיך בבקשה עם עו"ד קרין מאיר רובינשטיין, מנכ"לית ונשיאה של IATI, האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות שגם הציגו לנו את הדו"ח וכעת יציגו בפני כל חברי הוועדה וכל הנוכחים.

עינב קאבלה: בבקשה גבירתי.

קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה.

קרין מאיר רובינשטין: בוקר טוב.

קרין מאיר רובינשטין: קודם כל אני רוצה להגיד תודה גדולה ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, ח"כ עינב קאבלה, אני חייבת לומר מילה חמה.

קרין מאיר רובינשטין: עשינו הרבה עבודה לקראת הדיון, אני לא נותנת ציונים אבל אני יכולה להגיד שלקחת את העניין הזה מאוד ברצינות, השקעת הרבה מאוד זמן והרבה שעות כדי להכין את הדיון, כדי להבין את הנושא לעומקו, כדי להגיע אולי לאיזה שהוא מקום שאפשר אמיתית לקדם את הנושא, והערכתי הרבה אליך בעניין הזה, ומכל הלב.

קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה ח"כ ארבל, אתה עובד חזק מאוד, תודה רבה שהיית שם בשביל ליזום את הדיון הזה עבור הנושא הזה, תודה רבה ח"כ קלנר בעניין הזה, אני מודה לך גם.

קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לח"כ עידן רול שהוא גם יו"ר שדולת ההייטק, אנחנו מרימים עכשיו את שדולת ההייטק חזרה בשביל לקדם את הנושאים הבוערים ובעיקר החלטנו לקדם את כל הנושאים של ההייטק לטובת העם, או יותר נכון לא what the country for me או what I can do for the country, זה אומר בעצם כל נושא ההייטק בפריפריות, כל נושא הגיוון בהייטק, חרדים, ערבים, בדואים, דרוזים, אנחנו ניכנס שם בעניין הזה, כל נושא קירוב תעשיית ההייטק לתעשייה המסורתית בעניין הזה אנחנו נרים את זה.

קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לשר יזהר שי, חבר קרוב, אנחנו עובדים ביחד כבר שנים רבות ועובדים כמובן ביחד גם במסגרת תפקידו כשר המדע והטכנולוגיה.

קרין מאיר רובינשטין: אני רוצה להודות גם לרועי כהן, קודם כל, ולברך אותו על כניסתו לתפקיד במכון החרדי למחקרי המדיניות, אנחנו מכירים כמובן ממשרד רוה"מ, זו תוספת מאוד חשובה ותודה לך על זה, וכמובן תודה לאיציק קרומבי, שאנחנו עבדנו כבר שנים ביחד, ותודה רבה גם בעניין הזה, כולנו עובדים ביחד למען אותה מטרה משותפת.

קרין מאיר רובינשטין: אני רוצה להודות לאנשים שנמצאים בזום, זה חשוב לי, כי יש פה כמה אנשים מאוד בכירים שהגיעו לזום היום, גם מהמגזר החרדי, גם מהמגזר הערבי שהדיון יהיה עוד שבועיים, וגם כמובן התעשייה, מנכ"לים של חברות, ותודה רבה שעליתם לזום, ואני רוצה להודות לך, מוישי, על היוזמה ועל הבעת האמון ועל הדחיפה קדימה, אין כמוך.

קרין מאיר רובינשטין: מילה אחת, IATI, האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות, ארגון הגג של כל תעשיות ההייטק ומדעי החיים בישראל.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו ארגון פרטי, עמותה ללא מטרות רווח, לא ממשלתיים בשום צורה, אנחנו ממומנים רק על ידי דמי החבר של 1,000 החברות שמשלמות לנו.

קרין מאיר רובינשטין: זה אומר החל מהחברות הגדולות כמו מיקרוסופט וגוגל ואפל, ו-IBM ואמזון וכולי והחברות הישראליות הגדולות, עובר לסטארט-אפים ולחממות ולאקדמיה ולחברות המסחור ולבתי החולים ולאקדמיה, כולם כאחד נמצאים תחת האקו-סיסטם של IATI, כאשר המטרה היא לקדם ולמצב את כל תעשיית הייטק ומדעי החיים ולהמשיך ולמצב אותה כתעשייה המובילה בישראל שכנראה היא זאת שתוציא את המשק מהקורונה, יזהר דיבר על זה,50% מהייצוא התעשייתי, 15% מהתל"ג, אנחנו פחות ניזוקים היום מכל נושא הקורונה.

קרין מאיר רובינשטין: אני מדברת על התעשייה, אבל בוא נגיד שאנחנו לא במקום הראשון ברשימה, אבל אני כן יכולה להגיד, ואמרתי לך את זה גם כן ח"כ עינב קאבלה, שעשינו ניתוח אחורה, של 25 שנים על כל המשברים הכלכליים שהיו במדינת ישראל וראינו שההייטק לוקח לו שני רבעונים להגיב.

קרין מאיר רובינשטין: אז קודם כל עוד מעט אנחנו מסיימים את הרבעון השני ואנחנו כבר רואים האטה בהייטק.

קרין מאיר רובינשטין: סיימנו לפני שבועיים סקר גדול עם רשות החדשנות שענו עליו 1,000 חברות, אנחנו רואים פיטורים, אנחנו רואים פיטורים שבאים על חשבון החל"ת, אנחנו רואים ירידה במשכורת, ואנחנו מתחילים לראות כבר ירידה בכל מה שקשור בהשגת מימון לחברות.

קרין מאיר רובינשטין: 90% מהחברות אמרו שהן ניזוקו במכירות שלהן.

קרין מאיר רובינשטין: אז נכון שההייטק עדיין חזק, אבל אם לא יעזרו להייטק להמשיך להיות חזק, או יותר נכון גם לא יפריעו להייטק להמשיך להיות חזק אלא הממשלה תטפל רק בכשלי השוק שצריך אבל תיכנס בהן מאוד חזק, אני חושבת שההייטק באמת יצליח להוציא את המשק מהמשבר כקטר הצמיחה של המשק, ואם לא, אז אני מפחדת להגיד מה יהיה.

קרין מאיר רובינשטין: מוישה עוד מעט יציג את פרטי הדו"ח ואני רק אגיד במילה אחת, צמיחה של 52% בשיעור החרדים שעובדים בהייטק בתוך ארבע שנים, צמיחה של קרוב ל-100% במספר החרדים שלומדים לימודי הייטק בתוך ארבע שנים, ועם זאת כמובן בגידול בשיעור הסטארט-אפים החרדיים, אבל, וח"כ ארבל דיבר על זה, פערי השכר עדיין גדולים ולא רק פערי השכר עדיין גדולים אלא פערי השכר גם בין גברים ונשים חרדיות עדיין גדולים ואני יודעת שלך זה מאוד חשוב, ח"כ קאבלה, העניין הזה, אני יודעת ודיברנו על זה שגם בדיון על הערבים וגם בדיון על החרדים, בדיונים שנעשה, מקום הנשים פה גם מאוד חשוב.

מיכאל מלכיאלי: לכולנו.

מיכאל מלכיאלי: לא רק לה.

קרין מאיר רובינשטין: ודאי.

עידן רול: יושבת הראש מתכללת את כולנו.

קרין מאיר רובינשטין: בוודאי.

קרין מאיר רובינשטין: אבל לאחר יומיים אינטנסיביים שהיא יושבת ראש הוועדה, אני שמחה להגיד את זה ואני יודעת שזה חשוב לכולם.

מיכאל מלכיאלי: האמת היא שוועדת המדע היא אולי אחת הוועדות היחידות, אני פשוט העברתי חוק לאחרונה, שיושבת הראש מעורה ומכסה ובאמת מעמיקה בכל דיון ודיון.

מיכאל מלכיאלי: זה לא פשוט.

עינב קאבלה: תודה ח"כ מלכיאלי.

עינב קאבלה: אנחנו נמשיך ונקדם את הצעת החוק בלי קשר.

קרין מאיר רובינשטין: נגעתי פה במשהו בלי שהתכוונתי לגעת.

קרין מאיר רובינשטין: כשאני אומרת, כולם חושבים שתמיד יש משמעויות נסתרות.

קרין מאיר רובינשטין: אני תמיד אומרת, אני נורא פשוטה.

קרין מאיר רובינשטין: מה שזה זה מה שזה, ואני אומרת את הדברים על השולחן.

קרין מאיר רובינשטין: אני אגיד עוד מילה, אנחנו פחות חזקים בדיבורים, התעשייה, לא אגיד פחות ממי, אבל פחות חזקים בדיבורים, אנחנו מאוד חזקים במעשים.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו צריכים שלא יפריעו לעבוד וכמו שאמרתי, לטפל בכשלי השוק בעיקר.

קרין מאיר רובינשטין: וכשל שוק בעניין הזה הוא כשל השוק של מחסור בכח עבודה מיומן בתעשייה, אנחנו יודעים שיש למעלה מ-10,000, לא אגדיל ואומר 15,000 כי יש נתונים לפה ולפה, אבל אגיד שיש למעלה מ-10,000 עובדים מיומנים בחסר בתעשיות ההייטק.

קרין מאיר רובינשטין: מצחיק שיש מצד אחד חסר, ומצד שני יש את הקורונה שיש פיטורים, ואנשים מחכים לעבוד.

קרין מאיר רובינשטין: כלומר יש פה משהו שנכנסנו לאזור לא ברור בזמן הקורונה, ודרך אגב, הקורונה כמובן שמביאה הרבה מאוד הזדמנויות ואני לא אומרת מהפה החוצה, אני אומרת את זה כי אני רואה את זה כל יום.

קרין מאיר רובינשטין: הקורונה מביאה הרבה מאוד הזדמנויות בעיקר בכל הנושא של הלמידה ושל העבודה מרחוק.

קרין מאיר רובינשטין: פתאום מדינת ישראל יכולה לקבל עוד פרויקטים שאולי ארצות הברית היו מקבלים ואולי מדינות שיותר קרובות היו מקבלות ואולי ישראל הייתה מקבלת פחות, אז היום מקבלים דווקא יותר פרויקטים.

קרין מאיר רובינשטין: וכך גם ערבים וגם חרדים יכולים לקבל היום יותר פרויקטים, לקבל מהבית - - -

מיכאל מלכיאלי: למה זה ככה?

מיכאל מלכיאלי: למה פה מקבלים יותר עכשיו?

מיכאל מלכיאלי: שם גם עובדים.

קרין מאיר רובינשטין: כי הפער הגיאוגרפי לא קיים.

מיכאל מלכיאלי: זה ברור, אבל למה עבודות עכשיו יעברו משם לכאן, שלא היה לפני הקורונה?

קרין מאיר רובינשטין: אני אומרת, לא צריכים אנשים לנסוע מחו"ל, להביא את הפרויקטים לארץ, למצוא, הכל מאוד פשוט.

קרין מאיר רובינשטין: מרימים טלפון, 'אתה עושה את הפרויקט', הממד הגיאוגרפי כבר כמעט לא מקבל חשיבות.

מיכאל מלכיאלי: זה לא קשור לקורונה, זה כללי.

קרין מאיר רובינשטין: לא, קשור לקורונה, כי העבודה עברה להיות מהבית.

קרין מאיר רובינשטין: אין טיסות.

מיכאל מלכיאלי: השאלה אם אתם מזהים גם מכאן שיוצא לשם?

קרין מאיר רובינשטין: אמרתי, הממד הגיאוגרפי לא קיים, אבל בעיקר העבודות - - -

מיכאל מלכיאלי: ולכן יש חברות ישראליות שלוקחות שירות מחברות בארצות הברית - - -

קרין מאיר רובינשטין: קודם כל התשובה היא כן, אבל אני חייבת להגיד שעדיין לצערי ישראל היא לא מרכז העולם ועדיין ארצות הברית היא מרכז העולם ואירופה ואסיה.

מיכאל מלכיאלי: עדיין.

קרין מאיר רובינשטין: כן.

קרין מאיר רובינשטין: אבל אנחנו נגיע לשם.

קרין מאיר רובינשטין: בכל מקרה, אני אסכם ואגיד כך, וכמה מילים בעניין הזה על IATI.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו לא גוף של נדבות, אנחנו לא גוף של תרומות.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו מדברים בעיקר על כל הצד העסקי ואנחנו מזהים הזדמנויות גם איפה שהצד העסקי ייקח אותנו לשם, ואת אמרת את זה, ובעניין הזה IATI לא באה לקדם את תעשיית ההייטק בשביל תעשיית ההייטק.

קרין מאיר רובינשטין: IATI באה לקדם את תעשיית ההייטק, כמו שאמרתי בתחילת הדיון, בשביל לקדם את הצד הלאומי, בשביל לקדם את התשתיות, בשביל לקדם את הפריפריות, ובשביל לקדם את ההזדמנויות השוות לכל אחד באשר הוא, וזה התפקיד אני מאמינה, המאוד חזק של ההייטק היום.

קרין מאיר רובינשטין: לעשות, לא לקדם את ההייטק בשביל עצמו.

קרין מאיר רובינשטין: היינו אצל שר התקשורת יועז הנדל בשבוע שעבר, באו איתי גם מנכ"ל מיקרוסופט, מנכ"ל גוגל, מנכ"ל פייסבוק ומנכ"ל ג'נרל מוטורוס ומוטורולה, בשביל לדבר על תשתיות התקשורת הרעועות של ה-5G, ושל הסיבים האופטיים, להגיד 'סליחה, לא יהיו תשתיות, אי אפשר יהיה לעבוד.

קרין מאיר רובינשטין: אי אפשר יהיה לעבוד, ההייטק לא יוכל להישאר פה'.

קרין מאיר רובינשטין: כי זה לא רק אנחנו מחליטים איפה ההייטק יהיה.

קרין מאיר רובינשטין: העולם גדול ומאוד תחרותי, כך שאנחנו מבחינתנו רואים את ההייטק כמשהו שהוא הרבה יותר גדול מאשר רק בשביל ההייטק.

קרין מאיר רובינשטין: לפני שאעביר את הדיבור למוישה, יש פתרונות בממשלה שלא מיושמים.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו יודעים את זה, גם אתם יודעים את זה, אנחנו מדברים עכשיו על כל נושא ההייטק החרדי ואנחנו רואים את החרדים כאחד הסקטורים הכי חזקים להכניס אותו לתוך ההייטק.

קרין מאיר רובינשטין: זה קורה היום, יש גידול מאוד גדול כמו שאמרתי, אבל עדיין אנחנו רק בתחילת הדרך.

קרין מאיר רובינשטין: יש פתרונות שעדיין לא מיושמים, יש כסף שנמצא בממשלה שעדיין לא מחולק, ואנחנו עוד מעט נשמע גם את מוישה וגם את רועי בעניין הזה.

קרין מאיר רובינשטין: אנחנו כמובן היינו רוצים לראות ועדת משנה בסופו של דבר, של ועדת המדע והטכנולוגיה, שתעסוק בכל הנושא הזה, אנחנו נותנים לו חשיבות עליונה.

קרין מאיר רובינשטין: שוב, לא בגלל - - -

עינב קאבלה: לא יודעת אם זה הפתרון אבל אנחנו בהחלט נסכם את הדיון עם מסקנות ו- - -

קרין מאיר רובינשטין: זו החלטה שלך כמובן.

קרין מאיר רובינשטין: שוב, לא בגלל שאנחנו בעד סקטור כזה או אחר, אלא בגלל שאנחנו חושבים וזיהינו לאורך השנים, זה לא מאתמול שהתחשק לנו לטפל בנושא החרדים, זיהינו שהחרדים פה יש להם פוטנציאל מטורף להכנס להייטק וכל מי שנכנס כמעט מצליח, אז למה לא לקדם את העניין הזה.

קרין מאיר רובינשטין: לכן אנחנו בעניין הזה בשביל לסגור את הפער של כמות העובדים המיומנים ולהמשיך לקדם את התעשייה.

קרין מאיר רובינשטין: תודה רבה לכם.

עינב קאבלה: תודה רבה עו"ד קרין מאיר רובינשטיין על הדברים ובאמת ההצגה הרחבה שלהם.

עינב קאבלה: נעבור למר משה פרידמן, מנכ"ל חברת קמא טק חרדים בהייטק.

עינב קאבלה: בבקשה אדוני.

 << אורח >> משה פרידמן: תודה רבה לח"כ קאבלה יו"ר הוועדה על ההזדמנות, על הכבוד.

 << אורח >> משה פרידמן: ח"כ הרב ארבל וקלנר שיזמו את הדיון וכל חברי הכנסת המכובדים על הדברים היפים שנאמרו ולקרין, קרין היא מנוע טורבו רציני שמניע, מאגדת את כל תעשיות ההייטק ומניעה תהליכים מאוד משמעותיים, זו זכות גדולה לעבוד יחד.

 << אורח >> משה פרידמן: אני אנסה להיות מאוד תמציתי ולהגיד מה עיקרי הדו"ח.

 << אורח >> משה פרידמן: בעצם עד היום היה איזה שהוא חוסר בנתונים שיסבירו לנו מה קורה בהייטק חרדים.

 << אורח >> משה פרידמן: מדברים על זה שרוצים שחרדים ישתלבו בהייטק, אבל בעצם כמה חרדים עובדים בהייטק?

 << אורח >> משה פרידמן: כמה גברים, כמה נשים, כמה לומדים לימודי הייטק, האם הם מצליחים להשתלב או לא מצליחים, תמיד זה היה משהו מעורפל והיה חוסר בנתונים, בגלל זה אנחנו בעצם יצאנו לדרך יחד עם איגוד תעשיות ההייטק, יחד עם חברת אסקריא, שזו חברה שמתמחה במחקר לציבור החרדי, כדי להעמיק בדבר הזה.

 << אורח >> משה פרידמן: אני חייב להגיד תודה לכל זרועות הממשלה שמאוד עזרו לנו ביצירת הדו"ח, אם זה משרד האוצר, משרד העבודה, משרד הכלכלה, רשות החדשנות, המכון החרדי למחקרי מדיניות, באמת הרבה מאוד גופים, קרן קמ"ח שעזרו לנו לאסוף את הנתונים ואני חושב שזה דו"ח מאוד מקיף שפעם ראשונה סוקר את העובדות, קודם כל נכיר את העובדות ואז נבין מה אפשר לעשות, מה כבר קרה, מה צריך לעשות.

 << אורח >> משה פרידמן: בעצם אם אני צריך להגיד מהם עיקרי הדו"ח, הגשנו את הדו"ח לנשיא המדינה לפני שבועיים, היה דיון אצל הנשיא.

 << אורח >> משה פרידמן: אנחנו רואים קודם כל שיש זינוק במספר החרדים שמועסקים בהייטק, זינוק מאוד מהיר, אנחנו נמצאים היום עם קרוב ל-10,000 חרדים שמועסקים כיום בתעשיית ההייטק, שזה 3% מתעשיית ההייטק, תעשיית ההייטק היא בערך 300,000 איש.

 << אורח >> משה פרידמן: בשקף הבא אנחנו רואים תמונה מאוד מעניינית.

 << אורח >> משה פרידמן: בעצם דו"ח של משרד האוצר שיצא לפני כמה שנים, דו"ח שנקרא 'מקפצה להייטק' שבדק את המועסקים בהייטק בגילאי 35-45, בעצם הדור הקודם אפשר להגיד, בהייטק כולם צעירים.

 << אורח >> משה פרידמן: הדו"ח מצביע על זה שאחוז החרדים בתעשיית ההייטק בגילאים האלה זה 0.7%, זאת אומרת אחוז מאוד זעום.

 << אורח >> משה פרידמן: בערך 1/20 משיעור החרדים באוכלוסייה.

 << אורח >> משה פרידמן: אם מסתכלים בדו"ח שלנו, אחוז החרדים המועסקים בהייטק זה כמעט 3%, 10,000 איש, כשרובם הגדול צעירים מתחת לגיל 28.

 << אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת אנחנו רואים תנועה מאוד מהירה דווקא בגילאים הצעירים, חרדים בגילאים צעירים, גם נשים וגם גברים, שנכנסים להייטק בקצב מאוד מהיר וזה בעצם משהו שמאוד מאוד מעודד, בעצם צמיחה של מאות אחוזים בגילאים הצעירים.

 << אורח >> משה פרידמן: אם נסתכל עוד שלב בשקף הבא, נסתכל כמה חרדים לומדים את לימודי ההייטק, אז אנחנו רואים זינוק גם במספר האקדמאים החרדים בתחומי ההייטק שמזנק מבערך 1,000 ל-1,4000 בשנה, ומספר ההנדסאים החרדיים שעל פי רוב זה נשים חרדיות הנדסאיות, אבל זה גם גברים חרדים, מ-1,400 ל-2,800 בשנה.

 << אורח >> משה פרידמן: בסך הכל יש בערך 3,700-3,800 חרדים שלומדים לימודי הייטק בשנה, שזה 10% מכלל האנשים במדינת ישראל שלומדים לימודי הייטק.

 << אורח >> משה פרידמן: בכל מדינת ישראל בכל מסגרות הלימוד, אם זה אקדמיה, אם זה הנדסאים, זה בערך 40,000 איש והחרדים הם בערך 10% מזה.

 << אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת אנחנו רואים פה התקדמות מאוד מהירה שנותנת לנו אופטימיות.

 << אורח >> משה פרידמן: אם החרדים בעשור של 35-45 היו 0.7%, היום מספר החרדים שלומדים לימודי הייטק זה 10% מכלל לומדי לימודי ההייטק במדינת ישראל.

 << אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת שאנחנו רואים פה תהליך מאוד מהיר שחרדים שרוצים להכנס להייטק ומנסים להכנס להייטק בשלל מסגרות הלימוד.

 << אורח >> משה פרידמן: אבל, וכאן מגיע האבל הגדול, שלצערנו עדיין פערי השכר הם עצומים, זה נתונים שקיבלנו מרשות המסים, הנתונים הכי מעודכנים ומהימנים שיש למדינה בנושא הזה, באופן כללי השכר של מועסקים בהייטק הוא בערך 22,000 שקל בממוצע, וחרדי בערך 10,000 שקל בממוצע, פחות מחצי, כשבכל דרגות השכר השונות, לא משנה אם החרדי הוא עם תואר שני, הוא עדיין ירוויח פחות ממקבילו באוכלוסייה הכללית, והסיבה לזה, וגם הדו"ח מדבר על זה בהמשך, חרדים מתקשים מאוד בחיפוש עבודה, רואים שתהליך הזמן שלוקח להם לחפש עבודה זה חודשים ארוכים מאוד, למרות שכמו שקרין ציינה, תעשיית ההייטק משוועת לעובדים.

 << אורח >> משה פרידמן: יש דו"ח של רשות החדשנות ו-IATI שבתעשיית ההייטק יש חסר של 18,000 עובדים בכל רגע נתון.

אריאל קלנר: סליחה שאני עוצר אותך בשאלת אינפורמציה.

אריאל קלנר: בחסר של העובדים, אתם יודעים להצביע על חוסר באקדמאים דווקא או שמבחינת התמורה לכסף, בהשקעה מול תועלת, אין שום משמעות או המשמעות נמוכה מאוד לאקדמאיים בהייטק?

 << אורח >> משה פרידמן: אני אענה על זה, אני חייב להגיד שיש עוד הרבה מאוד חברות גדולות שרוצות כתנאי סף שמי שנכנס יהיה אקדמאי, אבל יש שינוי דרמטי בנושא הזה בשנים האחרונות.

 << אורח >> משה פרידמן: אחד מחברי הדירקטוריון של קמא טק שהוא היה מנכ"ל מיקרוסופט, יורם יעקבי, אמר לי נתון מדהים, שבסיליקון ואלי בארה"ב, שזה השפיץ של ההייטק העולמי, בשנת 2019 התקבלו לעבודה יותר אנשים שאינם אקדמאיים מאשר אנשים שהם אקדמאיים.

 << אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת העולם משתנה, פחות ופחות יש ביקוש לאקדמאיים, יש יותר ויותר ביקוש לאנשים מיומנים שיש להם את הידע המקצועי המדויק, מה שנקרא בוגרי boot camping וכל מיני הכשרות מהסוג הזה.

 << אורח >> משה פרידמן: העולם מאוד משתנה ואני מאמין שגם הקורונה תאיץ את השינוי הזה.

 << אורח >> משה פרידמן: פחות אנשים הולכים לאוניברסיטאות - - -

קרין מאיר רובינשטין: החוסר הוא בעיקר בעובדים המיומנים מאוד, ברמה של המהנדסים או כמעט, אני חייבת לציין בעניין הזה, ורק אתמול התפרסמה בעיתון ובטח כולם ראיתם כמוני, שגוגל פתחה אקדמיה שמקבלת את העובדים אחרי מה שנקרא הכשרה של ארבעה חודשים, כמובן שיש את זה הרבה, אבל גוגל עצמה, גוגל אקדמי, פתחה אקדמיה שהיא תקבל את העובדים בצורה הזאת.

קרין מאיר רובינשטין: אז תראו איזה דבר מדהים זה.

 << אורח >> משה פרידמן: אני חייב לענות לשאלתך, הרבה שנים אמרו שבעצם הקושי של החרדים להכנס להייטק זה בגלל ש הם ברובם לא הולכים לאקדמיה אלא הולכים לכל מיני מסגרות הכשרה אחרות.

 << אורח >> משה פרידמן: היום העולם משתנה והשינוי הזה פועל גם לטובתנו.

 << אורח >> משה פרידמן: יש פחות ופחות ביקוש לאקדמאים ויותר ויותר ביקוש לבוגרי הכשרות, יש שם הרבה מאוד מנכ"לים שמצהירים על זה באופן מפורש שהם בכלל לא מסתכלים אם יש לך תואר אקדמי או לא, אלא מסתכלים על היכולת שלך.

 << אורח >> משה פרידמן: גם המכון החרדי עשה עבודה מאוד רצינית על זה, אולי רועי יספר, גם אנחנו עשינו עבודה רצינית על זה, עשינו כל מיני ניסויים שבעצם נגיד לקחת נשים חרדיות בוגרות סמינרים שאינן אקדמאיות, לשפר להן את ההשכלה ולהכניס אותן לעבודה בחברות הבינלאומיות, וזה עובד.

 << אורח >> משה פרידמן: הניסויים האלה עובדים.

 << אורח >> משה פרידמן: כל מיני גופים עשו ניסויים שהוכיחו את ההתכנות של נגיד לקחת חרדי שאינו אקדמאי ולהכניס אותו לעבוד באפל או במיקרוסופט, וזה עובד וזה קורה.

 << אורח >> משה פרידמן: ומצד אחד רואים את החוסר האדיר באנשים ומצד שני אלפי חרדים שלומדים, עדיין קשה להם להשתלב בעבודה ולכן הם מפשרים - - -

אריאל קלנר: סליחה, אני מנסה להבין.

אריאל קלנר: אז מה בעצם הגורם שאתם - - - האם זו סטיגמה, האם זו תפיסה חברתית שמפלה אותם?

אריאל קלנר: הרי חברות רוצות להצליח, הם צריכים לאייש שלושה אנשים, מחפשים חודש, חודשיים, שלושה.

אריאל קלנר: אני מגיע מהעולם הזה, בסוף אתה צריך לאייש.

אריאל קלנר: אז גם אם יש לך 1001 סטיגמות, בסוף אתה תיקח מישהו כי אתה צריך לאייש כי אתה צריך להרוויח.

 << אורח >> משה פרידמן: יש כאן הרבה תשובות לשאלה הזאת, אבל בגדול יש פה איזה שהוא כשל שוק.

 << אורח >> משה פרידמן: יש את האנשים הטובים מצד אחד, החרדים שרוצים לעבוד, החברות צריכות את העובדים, ועדיין הגישור בין המעסיקים למועסקים קשה, כי עדיין יש דעות קדומות, עדיין לפעמים ההשכלה נראית אחרת.

 << אורח >> משה פרידמן: זה לא שמגיע מישהו מ-820 בצבא או מהטכניון אלא מגיע מישהו מסמינר בית יעקב הרב וולף, או מישיבה זו וזו, זה נראה אחרת, קורות החיים נראים אחרת.

 << אורח >> משה פרידמן: אני זוכר שפעם בחור חרדי שלח קורות חיים והוא כתב בניסיון שהוא היה משגיח כשרות, הוא רצה להגיד 'הייתי משגיח כשרות' אז שאלו אותו 'מה, אתה מחפש עבודה כמשגיח כשרות?'.

 << אורח >> משה פרידמן: עדיין קורות החיים נראים אחרת ועדיין יש פערים שצריך לגשר עליהם.

עינב קאבלה: גם בהיבט של איכות ההשכלה עצמה יש לכם בהחלט - - -

 << אורח >> משה פרידמן: זה גם באיכות ההשכלה, זה גם בתכניות שידעו לגשר.

 << אורח >> משה פרידמן: עד היום כל הפעילויות האלה, יש תמיכה ממשלתית אבל יחסית נעשות הרבה מאוד פעולות על ידי גורמים פרטיים ופילנתרופיים, שחלק מהם יושבים כאן.

 << אורח >> משה פרידמן: ככל שהמדינה תיקח את הנושא הזה קדימה זה יכול לקרות בעוצמה הרבה יותר גדולה.

 << אורח >> משה פרידמן: בסוף, כמו שהזכירו פה חברי הכנסת, זה רווח נקי למדינה.

 << אורח >> משה פרידמן: אנחנו עשינו פעם מחקר - - -

אריאל קלנר: שאלה נוספת ברשותך, סליחה שאני קוטע אותך, אני רק אחדד.

אריאל קלנר: אני למדתי בטכניון ובטכניון התחיל שילוב של חרדים שהתחילו ללמוד בטכניון.

אריאל קלנר: האם חרדי למשל שסיים לימודים בטכניון, גם אנחנו רואים אפליה או שפה כבר, זאת אומרת, האם מה שמפריע למעסיק זה קורות החיים שיש לו סמינרים שהוא לא מכיר ואז הוא אומר 'אני לא יודע מי הבנאדם' או שהוא פשוט מפלה אותו כי הוא חרדי?

 << אורח >> משה פרידמן: חרדי שמסיים טכניון יותר קל לו לחפש עבודה, עדיין לא תמיד הוא יגיע לאותן עבודות שהמקביל שלו החילוני מהטכניון יקבל.

 << אורח >> משה פרידמן: הבעיה העיקרית שלא הרבה חרדים הולכים לטכניון.

 << אורח >> משה פרידמן: מעט מאוד, זה מספרים בודדים.

עינב קאבלה: כנראה שעיקר הבעיה לא שם, אריאל.

עינב קאבלה: לפחות לפי מה שהבנתי מהם.

 << אורח >> משה פרידמן: אני רוצה להגיד, המציאות היא מאוד אופטימית כי יש אלפי חרדים שמנסים להכנס, ככל שתהיה יותר תמיכה של כל השחקנים וגורמי העניין אם זה הממשלה, חברות ההייטק והארגונים, לקדם את התהליך הזה, נגיע להצלחות יותר טובות.

 << אורח >> משה פרידמן: אפשר לראות את אותה תמונת מצב גם בנושא של סטארט אפים חרדיים.

 << אורח >> משה פרידמן: אלה נתונים רשמיים של רשות החדשנות, בתחילת העשור חרדים לא הקימו סטארט-אפים.

 << אורח >> משה פרידמן: אולי בודדים, יש פה את איציק קרומבי שהוא היה אחד הסטארט-אפיסטים החרדים הראשונים ולי בעצמי היה סטארט אפ באותה תקופה, היו כמה בודדים שהקימו, ממש בודדים.

 << אורח >> משה פרידמן: היום בסוף העשור הזה, בין 5%-9% מהסטארט-אפים שנוצרים מדי שנה, הם חרדים.

 << אורח >> משה פרידמן: שזה מדהים.

 << אורח >> משה פרידמן: זאת אומרת ממצב שחרדים כמעט לא הקימו סטארט-אפים למצב שחרדים מקימים בין 5%-9% מהסטארט-אפים החדשים שנוצרים מדי שנה לפי נתוני רשות החדשנות, אבל עדיין ההצלחה שלהם להגיע לגיוס כספים בין אם זה מהמדינה ובין אם ממשקיעים פרטיים, יחסית נמוכה להצלחה של יזמים אחרים.

 << אורח >> משה פרידמן: אף אחד לא חושב שיזם חרדי פחות מוכשר ממקביל שלו, הכישרון מחולק שווה בין כולם, הקב"ה חילק את הכישרון לכולם אותו דבר, ואין סיבה שיזמים או יזמות חרדים יצליחו פחות מיזמים או יזמות אחרות.

 << אורח >> משה פרידמן: אנחנו רואים את אותו תהליך שחרדים מנסים להכנס, בין אם זה להיות יזמים ובין אם זה לעבוד בחברות, ועדיין ההצלחה שלהם היא יחסית פחותה, ובכשל השוק הזה לדעתי תפקיד המדינה לטפל, וכמו שהזכיר ח"כ ארבל, הדגש הוא לא רק על תעסוקה אלא באמת על תעסוקה איכותית, ועל הצלחה בתעסוקה.

 << אורח >> משה פרידמן: אז מצד אחד התמונה מאוד אופטימית ואנחנו רואים שיש גל מאוד גדול, מצד שני יש פה אולי אפשר להגיד אפילו הזדמנות הסטורית.

 << אורח >> משה פרידמן: אם יש כל כך הרבה חרדים, 3,800 חרדים מדי שנה שלומדים לימודי הייטק, אם נעזור להם להצליח, כל מדינת ישראל תצא נשכרת מזה.

 << אורח >> משה פרידמן: אם חס וחלילה לא יצליחו, חרדים אחרים לא יבואו בעקבותיהם, כי אם חרדי אחד מסתכל על אח שלו הגדול, אומר 'הוא לא הצליח, למה שאני אעשה את זה', הם לא באים בעקבותיהם.

 << אורח >> משה פרידמן: אני חייב להגיד לסיכום, כל מה שאנחנו עושים זה בהתייעצות עם גדולי ישראל.

 << אורח >> משה פרידמן: הנושא הזה מאוד חשוב להם ויקר לליבם, כמובן שהם רוצים לראות שבתוך התהליך הזה של חרדים שמשתלבים בהייטק הם נשארים חרדים, ונשארים חרדים למהדרין מן המהדרין, וזה החזון שלנו, לא חס וחלילה ששום חרדי או חרדית יאבדו אפילו כקוצו של יוד מהזהות החרדית שלו.

 << אורח >> משה פרידמן: הוא יכול להיות חרדי הכי טוב ובאותו זמן לתרום להייטק ולכלכלה הישראלית, וגדולי ישראל מלווים את התהליכים האלה בתשומת לב, אנחנו מתייעצים על כל צעד ושעל, ומקבלים הרבה מאוד גיבוי ותמיכה.

 << אורח >> משה פרידמן: לדעתי אנחנו ברגע היסטורי שיש כאן הזדמנות לעשות את המהלכים האלה, וביחד עם חברי הכנסת היקרים שנמצאים פה, הצעירים ומלאי כוחות רעננים, אפשר לחולל פה דבר שכל מדינת ישראל תצא נשכרת ממנו.

עינב קאבלה: תודה רבה ויישר כח.

עינב קאבלה: לפני שאפנה לרועי כהן, ביקש להתייחס ח"כ אוריאל בוסו.

עינב קאבלה: בבקשה.

אוריאל בוסו: גבירתי היו"ר, קודם כל אני באמת רוצה לברך את חברי ח"כ משה ארבל שיזם את הדיון ואת שבאמת לקחת על עצמך לקיים את הדיון החשוב הזה.

אוריאל בוסו: אני חושב שגם עולם ההייטק וגם כן החברה החרדית חייבת הכרת הטוב אמיתית למר משה פרידמן, שמדיבורים ניגש למעשים.

אוריאל בוסו: כשאנחנו מדברים הרבה שנים לשלב את החברה החרדית ולסייע ולתת את המעטפת, לא רק בדיבורים, ישנם אנשים שלקחו על עצמם יוזמות וכשנוגעים בעולם ההייטק למשל, אנחנו לא רוצים שהחברה החרדית תשתלב רק כסרח עודף בעבודות אלא בדברים שהם באמת ראויים להם ובעולם ההייטק שהוא עולם רחב, אם לא ניתן את הסיוע בקורסים, בהקלה לגבי התארים, ולפתוח ולפנות גם כן לחברות הגדולות והמובילות, אני מכיר את זה מקרוב גם כן שישנם אנשים מוכשרים וסיימו כמו שהוא אומר, סמינר וולף וסיימו קורסים, והידע שלהם והכישרון שלהם בסוף כן אנחנו שומעים את זה מהיזמים ומהחברות שהכישרונות שהם מקבלים מהציבור החרדי הם כישרונות עילאיים, אבל בסוף השכר שלהם הוא שכר נמוך, ונותנים להם הרבה שנים עד שאומרים להם שיהיה לך את הניסיון וכולי, אבל מנצלים קצת פרצה קטנה כשאומרים להם 'אנחנו דורשים תואר כזה או אחר' ואם לא נעזור להם בדרך בהקלה ובסיוע להגיע כן לתואר, אם נצטרך אותו בכלל, ונעשה את החיבור, והוועדה המכובדת הזאת כוועדה שיכולה באמת לקבל גם בהחלטות או בתקנות, או העברת מסר אמיתי בחיבור לכל חברות ההייטק בשביל לסייע בידי כח האדם המיוחד הזה, אנחנו נגרום לכך שהמשמעות שלו וה- - - של שילוב בחברה תהיה קיימת.

אוריאל בוסו: אנחנו יודעים שישנם חוזרי מנכ"ל למשל של קבלה לעבודה של מגזר חרדי או מגזר ערבי, ובסוף כשמסתכלים באחוזים זה לא מתחיל להתקרב למציאות ולמה שקיים בחברה, ועולם ההייטק הוא אחד מהפרמטרים שאפשר לגרום לכך שהם כן ישתלבו, ואנחנו רואים את המספרים, שיש לנו עוד הרבה עבודה לעשות, והחבר'ה המיוחדים שנמצאים כאן שמנסים לעשות את הגישור, אנחנו צריכים לסייע בידם, והוועדה המכובדת הזאת, אנחנו נעמוד בוודאי בכל מקום, בכל חקיקה, גם כן צדדית שנמצאים במקומות אחרים, כדי שהדבר הזה יקרה.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה ח"כ בוסו.

אריאל קלנר: אני צריך לצאת ורציתי לומר עוד מילה אחת.

אריאל קלנר: רציתי לומר תודה רבה על כל הדיון ואני אשמח להמשיך, באמת הנושא מאוד חשוב.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: חשוב לי שאחרי רועי כהן נפנה למשרדי הממשלה ונתחיל באמת לעשות את מה שאנחנו אמורים לעשות ולדרוש תשובות ללמה, בעצם דיברנו עד עכשיו מה צריך, וזה הזמן אחרי כמובן שתציג את דבריך, לפעול מולם ולראות איך עושים את זה ולמה זה תקוע ולמה לא מספיק.

עינב קאבלה: בבקשה מר רועי כהן מנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות.

רועי כהן: תודה רבה היו"ר, תודה רבה לחברי הכנסת, ח"כ משה ארבל שיזם את הדיון וח"כ קלנר.

רועי כהן: תודה כמובן ל-IATI ולקמא-טק שהביאו לנו את הדו"ח עצמו.

רועי כהן: יש לנו מצגת ואשמח להראות כמה נקודות.

רועי כהן: קודם כל אציג את עצמי, אני מנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות.

רועי כהן: אנחנו חוקרים את החברה החרדית, אנחנו יוזמים ומגבשים תכניות שהן תכניות אסטרטגיות במספר תחומים ולא רק בתחום ההייטק אלא תחומים רחבים של תעסוקה באופן כללי, חינוך, כמובן של בריאות, דיור ורשויות מקומיות.

רועי כהן: אני רוצה להתחיל ברשות

רועי כהן: כם בנקודה האחרונה וממנה להגיע לנתונים.

רועי כהן: כשאנחנו ראינו את הנתונים שתראו אותם עוד רגע, אנחנו יצרנו פתרון, ושר המדע והטכנולוגיה יזהר שי אמר ואמר נכון, if you will build it they will come.

רועי כהן: אז אני רוצה לומר, we built it and they want to come, אבל זה לא קורה.

רועי כהן: וזה לא קורה כי יש חסמים.

רועי כהן: ולמה אני מתכוון?

רועי כהן: אנחנו מדברים על תכנית ספציפית שמדברת על הסמינרים ועל רפורמה בסמינרים ורפורמה בהכשרה שמתבצעת בסמינרים.

רועי כהן: היה כאן דיון שדיבר על כן או לא אקדמיה והיו"ר העירה הערה שהיא בדיוק הנקודה.

רועי כהן: זה לא האישיו.

רועי כהן: זה לא כן אקדמיה /לא אקדמיה.

רועי כהן: זה רמה מקצועית וזה הכשרה מתאימה ומיומנות גבוהה.

רועי כהן: ובואו נשים את הדברים על השולחן, אין ואסור להשוות בין לימודים בטכניון לבין boot camp של שלושה חודשים.

רועי כהן: ופה לא משנה מה נעשה, כמה תכניות שלא נעשה, אם הכל יסתכם ב-boot camp, קורס אחד בשלושה חודשים, לא יקרה שום דבר.

רועי כהן: פערי השכר יהיו פערי שכר ואנחנו - - -

משה ארבל: השאלה היא אבל value for money.

משה ארבל: כמה השקעה, כסף, זמן ומשאבים אל תואר בטכניון אל מול התועלת מההשקעה הזאת.

משה ארבל: זו שאלה שאתה חייב לשאול את עצמך.

רועי כהן: אנחנו דנים על זה עם משרד האוצר לא מעט, לנסות לייצר את המשוואה הזאת.

רועי כהן: אני חושב שהגישה שעומדת בבסיס זה לא נכונה ואסביר גם למה.

רועי כהן: אם אנחנו יכולים לעשות, ופה אני נוגע בתכנית שאנחנו מדברים עליה, אם אנחנו ייצרנו תכנית שמדברת לקחת את בנות הסמינרים, דיברו על זה שכשרון מתחלק שווה בשווה, אז לא, הוא לא מתחלק שווה בשווה.

רועי כהן: בסוף 7% העליונים של האוכלוסייה הם 7% העליונים של האוכלוסייה, הם בוודאי בחרדים ובוודאי בחילונים.

רועי כהן: זאת אומרת יש לנו שכבה מאוד איכותית של נשים ושל גברים חרדים שיכולים להזריק זריקת אנרגיה משמעותית לתוך עולם ההייטק.

רועי כהן: פה לקחנו, בנינו תכנית יחד עם שותפים רבים, ופה נקודה מאוד מעניינת להגיד, התעשייה רוצה את האוכלוסייה החרדית.

רועי כהן: זה לא אכפת לה אם יש לה תואר או אין לה תואר, אבל היא רוצה לא את האנשים שהיא יכולה להשיג בהודו בכלום כסף, היא רוצה את האנשים האיכותיים והם קיימים, ואנחנו יודעים שהם קיימים ואנחנו רואים גם שהם קיימים.

רועי כהן: מה שרציתי לומר שאנחנו בנינו תכנית יחד עם ד"ר גיורא ירון וחברות הייטק רבות, לא ארחיב, אבל אנחנו מדברים על איך אנחנו לוקחים את אותן שנתיים וחצי שאותה נערה, אישה, נמצאת בסמינרים, שזה בעצם יג'-יד' של המגזר החרדי, איך אנחנו יוצרים לה תכנית, איך אנחנו נותנים לה הכשרה ברמה גבוהה מקבילה להכשרה שהיא הכשרה אקדמית מבחינת יכולות ומבחינת ידע, ואיך אנחנו בסוף דואגים שהאישה הזאת תעבוד בהייטק.

רועי כהן: אז בנינו את התכנית הזאת היא קיימת, עשינו פיילוט ואני אדבר עליו בהמשך, אנחנו רואים הוכחת היתכנות של הדבר הזה.

רועי כהן: אנחנו נמצאים בשיח עם משרד האוצר ומשרדים אחרים לצורך יישום - - -

עינב קאבלה: ומה התשובה שלהם?

רועי כהן: אני רוצה לומר שאנחנו רואים ומקבלים נכונות, אבל השורה התחתונה היא שבשנה הקרובה, כלומר עוד חודש, התכנית הזאת לא תצא לפועל.

עינב קאבלה: כי?

רועי כהן: כי לא מצאנו יחד עם משרד האוצר את הפלטפורמה הנכונה להוציא אותה.

רועי כהן: לדעתנו מדובר במשהו שאפשר לסגור אותו תוך ימים.

רועי כהן: כשאני מדבר על זה, אני מדבר על כך שאם לא נפתח את השנה הקרובה, נגיע למצב שפוטנציאלית 1,000 בנות, ואני משתמש בטרמינולוגיה של בנות כי יש בני ישיבות ובנות סמינרים, אבל - - -

עינב קאבלה: בסדר, לדעתי זה פוליטקלי קורקט.

רועי כהן: שום כוונה אחרת כאן.

רועי כהן: כשאנחנו מדברים על 1,000 נשים וזו התכנית, בטווח הרחוק, 1,300 נשים תוכלנה להשתלב בתעשיית ההייטק בתפקידים המשמעותיים, בשנה.

רועי כהן: זה הזרם.

רועי כהן: זה זרם שהוא משנה משחק למדינת ישראל.

רועי כהן: חשוב שנבין את זה.

רועי כהן: הממשלה עושה כל מיני תכניות להביא מהנדסים, 'תגלית', 'מסע', כל מיני תכניות כאלה, אבל בסוף כשמדברים על 1,300 נשים מדי שנה, זה דרמטי, וכמובן גם הגברים.

רועי כהן: אבל הנשים שמדברים עליהן כאן, א.

רועי כהן: יש לנו תכנית מוכנה, וב.

רועי כהן: נשים מגיעות לסמינר כשיש להן כבר הכשרה, יש להן ידע במתמטיקה, באנגלית, וכמובן יש לנו זמן מוגדר שאנחנו יכולים לעבוד בו להכשיר אותן, כך שהן תוכלנה לעבוד.

רועי כהן: אז האקדמיה רוצה את זה, התעשייה רוצה את זה, המגזר החרדי רוצה את זה, אז כמו שאמרתי, we built it and they want to come, אנחנו צריכים לדאוג שזה יקרה.

רועי כהן: אני רוצה להראות לכם את הנתונים שאנחנו מתבססים עליהם.

רועי כהן: קודם כל התמונה הגדולה, לא קשור להייטק.

רועי כהן: המכון החרדי למחקרי מדיניות מוציא בעוד כשבוע דשבורד, מערכת נתונים ייחודית שתאפשר לכל אדם שרוצה לקבל מידע על החברה החרדית להכנס לתוך האתר, לעשות את הפילוחים שהוא רוצה.

רועי כהן: מה שאתם רואים כאן זה בעצם תמונת הדמוגרפיה, תחזית האוכלוסייה, כאשר החלק החום למטה זה חרדי, הכחול יהודי שאינו חרדי שכולל בתוכו כמובן דתיים לאומיים והירוק זו האוכלוסייה הערבית.

רועי כהן: זה צילום מסך, לא הדש-בורד עצמו אבל כל מי שירצה יוכל לבחור איזו קבוצת גיל שהוא רוצה.

רועי כהן: בחרתי את קבוצת הגיל של 0-17 ודיברנו על זה לא מעט.

רועי כהן: היום אנחנו נמצאים ב-2020, 20% מהילדים הם בעצם חרדים, אם נקפוץ עוד 30 שנה ל-2065, כל ילד שני במדינת ישראל בין אם הוא יהודי או ערבי, יהיה חרדי.

רועי כהן: זו התמונה הגדולה, ואנחנו לא יכולים להתעלם ממנה, אנחנו לא יכולים להתעלם ממנה בהייטק ואנחנו ודאי לא יכולים להתעלם ממנה בתחומים אחרים שאנחנו פועלים בהם.

רועי כהן: אני מחזיר אותנו לסמינרים, אנחנו בנינו תכנית לעשר שנים.

רועי כהן: השנה בנות יב' הן 10,000.

רועי כהן: מכיוון שבנינו תכנית לעשר שנים, הסתכלנו עוד עשר שנים ואמרנו בוא נראה מה המספר של בנות יב' שתהיינה בעוד עשר שנים.

רועי כהן: זו לא תחזית מורכבת, הן כבר נולדו, הן בכיתה ב'.

רועי כהן: והתשובה היא 17,000.

רועי כהן: זה לא מצטבר, זה הזרם, המחזור גדל ב-7,000 שזה דרמטי ולכן זה דבר משמעותי.

רועי כהן: זו התמונה הגדולה, עם זה ממשלת ישראל ומדינת ישראל צריכה להתמודד, ואנחנו עושים כמובן לא מעט פעולות כדי להתמודד עם זה.

רועי כהן: בואו נצלול לתוך ההייטק ונדבר על אחוז החרדים.

רועי כהן: לא נעים לי לצנן התלהבות, כי אני בעד התלהבויות וזה נחמד וטוב, אבל בואו נסתכל על הנתונים, אנחנו חיים מתוך הנתונים.

רועי כהן: תסתכלו על הגברים, אחוז החרדים המועסקים בהייטק, סטגנציה מוחלטת לא משנה מה עשינו.

רועי כהן: כלום.

רועי כהן: 1.6, 1.7, שום דבר.

רועי כהן: מ-2012 עד 2018.

רועי כהן: נשים אמנם עלה, וזה יפה.

רועי כהן: באמת, אנחנו יכולים להציג כמה הגידול באחוזים - - - בעצם אנחנו יכולים להראות את הגדילה, אבל בסוף אלה המספרים, כשבאחוזים זה עוד נראה טוב, ובואו נראה במספרים.

רועי כהן: הנה, מספרים מוחלטים.

רועי כהן: 3,218 והיום 4,394.

רועי כהן: סטגנציה, איך שאתם לא מסתכלים על זה.

רועי כהן: נשים, יש עליה.

רועי כהן: כאן אנחנו מדברים על חרדים שמועסקים בהייטק.

רועי כהן: אחוז חרדים בהייטק מסך המועסקים החרדים, אנחנו רוצים לנטרל את הגידול הטבעי, הרי בסוף האוכלוסייה החרדית עובדת יותר, משתתפת יותר בשוק העבודה.

רועי כהן: עדיין גם כאן אנחנו רואים את אותו דבר.

רועי כהן: זאת אומרת שנעשים לא מעט דברים וזה חשוב וזה אחלה, אבל לא הזזנו את המחט, בואו נשים את הדברים על השולחן.

רועי כהן: לא הזזנו את המחט בין היתר כי אין פתרונות קסם ואין פלסתר, וקורס של 3 חודשים לא יחליף הכשרה שהיא יותר משמעותית ומלאה.

רועי כהן: זה מבחינת הסוגיה של המעורבות או השילוב של החרדים.

רועי כהן: בואו נדבר בבקשה על החסמים או בואו נדבר על השכר.

רועי כהן: דיברנו קודם על פערי שכר, אני בוחר להתעסק בעיקר בנשים.

רועי כהן: אני רוצה לומר שפערי השכר קיימים אבל יש להם סיבות והסיבות הן בראש ובראשונה זה רמת ההכשרה – ותיכף ניגע בזה – אבל לא רק.

רועי כהן: הסיבה הראשונה זה התפלגות הגילאים.

רועי כהן: כשהגיל מבחינתנו משקף ניסיון, בוא נסתכל על איזה גיל הנשים החרדיות מתחילות לעבוד בהייטק ומה הניסיון שהן צוברות ובאיזה גיל הנשים שאינן חרדיות מתחילות לעבוד בהייטק.

רועי כהן: בוא נסתכל על ממוצע שעות העבודה.

רועי כהן: דיברנו קודם על התאמות, איך אנחנו מייצרים התאמות לאוכלוסייה החרדית כי זה נדרש.

רועי כהן: אז גם כאן מטבע הדברים, נשים חרדיות, גם הגברים נדרשים להתאמה מסוימת מבחינת שעות העבודה, אבל גם זה משתקף בשכר.

רועי כהן: הדבר המשמעותי ביותר שפה אנחנו מדברים עליו, זה סוג ההכשרה.

עינב קאבלה: אני חוזרת שניה לגיל.

עינב קאבלה: למה הגיל הוא רלוונטי.

עינב קאבלה: ניסיון אני מבינה.

רועי כהן: קודם כל אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהניסיון משתקף בגיל, כלומר ככל שהיא נמצאת יותר שנים בתעשייה כך היא צוברת יותר ניסיון.

עינב קאבלה: אתם יודעים להגיד ששתי נשים שבשוק העבודה, אחת חרדית אחת לא, עם אותו ניסיון וגיל, אין פערי שכר?

רועי כהן: השאלה הכי משמעותית היא רמת ההכשרה שלה.

רועי כהן: וזה מה שאני בא לומר.

רועי כהן: השקפים האלה הם שקפי אוירה, כי זה נכון, זה אחלה, וזה נחמד, אבל בסוף אנחנו צריכים לשים את האצבע על נושא ההכשרה.

רועי כהן: שוב, זה מוצג כאן כתעודה אקדמית/לא אקדמית, אבל זו לא הצגה מדהימה, כי זה לא רלוונטי תעודה אקדמית או לא, רלוונטי איכות ההכשרה.

רועי כהן: ורלוונטי בסוף שאותו דוקטור יודע לחתום על אותה אישה, שמסיימת בסמינרים, שהוא יודע בדיוק מה היא קיבלה ואיזו הכשרה, והיא קיבלה את זה בשנתיים וחצי ובעצם לקחנו את ההכשרה המלאה בתואר וסיננו את כל הדברים שאינם נדרשים, והתאמנו את זה לשפה, לערכים, למגבלות או לצרכים שיש למגזר החרדי, ואם אנחנו יודעים לתת את ההכשרה שהיא שווה ברמתה, אז שיחקנו אותה.

רועי כהן: ואם לא - - -

עינב קאבלה: ומי הגורם הרגולטור הכי מרכזי שיודע לטייב את תכניות הלימודים - - -

משה ארבל: הבעיה המרכזית היא שזה מפוצל בין חינוך למה"ט.

משה ארבל: וזה גרוע.

רועי כהן: אני אומר קודם כל שיש מספר גופים, ואנחנו כמובן עובדים איתם בשיתוף פעולה.

רועי כהן: דיברנו קודם על שעת רצון, חלון הזדמנויות, אפשר להשתמש בכל האנלוגיות האלה ואגב זה באמת נכון, יש גם רצון, השר יזהר שי דוחף את זה בצורה מרשימה, יושבת הראש, וכל האנשים, אבל בסוף צריכים למצוא פתרונות יצירתיים.

רועי כהן: בוא נשים את הדברים על השולחן, יש קושי והקושי הוא שהנשים החרדיות והגברים החרדים לא הולכים לאקדמיה.

רועי כהן: אני לא מחביא שום דבר.

רועי כהן: הם לא הולכים לאקדמיה.

רועי כהן: אם מדינת ישראל חושבת שהם ילכו לאקדמיה עוד שנה-שנתיים - - -

עינב קאבלה: לדעתי עברנו את השלב הזה בדיון.

עינב קאבלה: אני רוצה - - -

קריאה: כי אמרו לנו שזה לא משנה בעצם.

עינב קאבלה: אני מסכימה איתך שזה מה שאומרים, אבל לפחות בהבנה שלנו בדיון הזה חשוב לי דווקא שנתמקד לכיוון הפתרון הזה שאתה מדבר עליו ולהבין מי האנשים שאני תיכף רוצה בדיוק לשאול אותם למה לא מטייבים את - - -

רועי כהן: זה בדיוק מתחבר לקושי, כי הקושי הוא, מה שבאה הממשלה ואומרת 'רגע, יש כאן קושי.

רועי כהן: אנחנו יודעים לממן אקדמיה, אנחנו יודעים מה הערך של זה, אנחנו לא יודעים לעשות', אגב, האדפטציה הזאת נדרשת גם בשירות המדינה, היינו בדיון על זה לא מזמן, היה דיון מאוד מוצלח עם באמת עבודה מאוד משמעותית שהם עושים.

רועי כהן: 'קשה לנו לעשות אדפטציה, אנחנו לא יודעים לעשות משהו שהוא אינו תואר, נחכה שהם יגיעו לתואר'.

רועי כהן: בעצם מה שאנחנו מבקשים מהם, אנחנו אומרים 'תקשיבו, יצרנו פיילוט, המכון החרדי למחקר מדיניות יחד עם סטארט-אפ ניישן סנטרל, עם שותפים נוספים, עם גוגל, שותפים אחרים, תכנית אדווה, אנחנו רואים שבסוף הבנות הן כמובן עם יכולות מאוד גבוהות, מי שנכנסה לתכנית, אבל גם רמת ההכשרה שלה היא רמה מאוד גבוהה.

רועי כהן: הגורמים הרלבנטיים זה משרד האוצר, כמובן, משרד העבודה שאנחנו עובדים איתם לא מעט, עם שירה ועוד כמה, שוב, יש נכונות מאוד גבוהה, אבל עדיין זה לא נפתר.

רועי כהן: ועדיין, בסוף לא משנה כמה הנכונות שתהיה, המחט לא זזה, וראיתם את הנתונים.

רועי כהן: זה דבר שהוא חשוב.

רועי כהן: זו בעצם התכנית שדיברתי עליה, זה case study.

רועי כהן: אם לא נצליח להוציא אותה השנה, 1.

רועי כהן: לא יהיו נשים שייכנסו לתעשיית ההייטק ברמה גבוהה, שזה חבל ו-2.

רועי כהן: וזה בעצם ה - - -

קריאה: אתה אומר שלא יהיו בכלל?

רועי כהן: אני לא אומר שלא יהיו בכלל.

רועי כהן: אני אומר ברמת מיומנות גבוהה על בסיס התכנית הזאת.

רועי כהן: ודבר שני, נשאלת השאלה, ואמר את זה קודם לדעתי משה, בסוף במגזר החרדי אחד מסתכל על השני, מה שנקרא, מה קורה.

רועי כהן: כלומר יש כבר תכנית שרצה שנתיים, אם אנחנו לא נדע להמשיך אותה, אם לא נדע לקחת אותה ולייצר תכנית, אז אנחנו חוששים שלא נצליח לעשות את זה בשנה שלאחר מכן.

רועי כהן: אני מבין שצריך לבנות קול קורא, צריך לבנות פלטפורמה, צריך הכל וכולם צודקים, אבל בסוף השאלה היא איך אנחנו ב-1 לספטמבר מוציאים את זה לפועל.

רועי כהן: אני אעבור להמלצות באופן כללי.

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: בוא ננסה, אני מאוד רוצה לגשת ל - - -

רועי כהן: שיפור איכות הלימודים לנשים בסמינרים, דיברנו על זה, יש לנו את התכנית.

רועי כהן: מדידת אפקטיביות של תכניות הכשרה קיימות, אנחנו עושים את זה עם הגברים החרדים, יש לא מעט, זה נקודה 2 ו-3, יש הרבה אנשים פעילים במתחם הזה, בוא ננסה להבין ונלך אחורה, לא רק ננסה לפתוח תכניות אלא ננסה להבין מה החסמים, מה קורה ואנחנו עכשיו עובדים על זה, להקים את מרכזי ההכשרה שיתנו מענה לצרכים שיש של המגזר החרדי וכמובן כלי סיוע למעסיקים, כמובן יחד עם רשות ההשקעות, נושא של 4.20 וכן הלאה, כלומר איך אנחנו עוזרים למעסיקים להעסיק את המגזר החרדי ובעצם להעסיק חרדים ואנחנו מגשרים על הפער הזה ומתמרצים אותם להעסיק.

עינב קאבלה: תודה רבה מר רועי כהן.

 << אורח >> משה פרידמן: נקודה אחת מאוד חשובה - - -

עינב קאבלה: בקצרה רק בבקשה.

 << אורח >> משה פרידמן: ממש בקצרה.

 << אורח >> משה פרידמן: חלק מהנתונים שהצגת, למשל נושא של נשים חרדיות שעובדות במשרות חלקיות והכל, זה נתונים לא כל כך מעודכנים.

 << אורח >> משה פרידמן: בדו"ח שלנו אנחנו דווקא מצביעים על זה ונשאלו 1,300 אנשי הייטק חרדיים, חלק גדול מהן נשים, על שעות העבודה, נשים חרדיות עובדות יום עבודה מלא, ברובן הגדול, ולהגיד שהן מקבלות שכר נמוך כי הן עובדות עבודה חלקית זה מה שהיה נהוג להגיד פעם, זה פשוט לא נכון, הנתונים מצביעים שזה לא נכון.

 << אורח >> משה פרידמן: דבר שני, שוב חייבים לציין, יש הרבה מאוד ארגונים שיצרו פיילוטים מוצלחים, גם המכון החרדי, גם סטארט-אפ ניישן, גם she coeds, גם אנחנו קמא טק, אולטרא קוד, יש הרבה תכניות, לממשלה יש מדף עם הרבה תכניות טובות, צריך לבחור תכנית טובה או כמה תכניות טובות וללכת על בסיסן, לא בהכרח יש תכנית אחת שהיא הפתרון לכל הבעיות, אבל יש על המדף הרבה תכניות טובות שנעשו על ידי ארגונים טובים.

 << אורח >> משה פרידמן: כל גורם ממשלתי יכול לבוא למדף הזה ולבחור את התכנית הנכונה, המטרה בסוף שכל העסק הזה יתקדם קדימה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

רועי כהן: שתהיה הכשרה איכותית, זו הנקודה.

רועי כהן: לא משנה מי מפעיל.

עינב קאבלה: אנחנו על זה רוצים לפנות לגב' שירה ברלינר פולג, ממינהל תעסוקת אוכלוסיות במשרד העבודה והרווחה.

עינב קאבלה: נשמח להתייחסות שלך לדברים כאן, לרבות להכשרות ולדברים שאתם עושים כדי לקדם את הנושא, ולדברים שעוד צריך לעשות ולא נעשים מספיק.

עינב קאבלה: בבקשה.

שירה ברלינר פולג: שלום.

שירה ברלינר פולג: קודם כל אני רוצה להצטרף לכל מי שאמר תודה על הדיון החשוב הזה, באמת חשוב וטוב לראות את כלל השותפים יושבים סביב שולחן אחד ומדברים ומלבנים את הנושא לעומק, כי כמו שכבר ציינו לפניי באמת מדובר בנושא מאוד מאוד חשוב, ובאמת הצטלבות של שתי בעיות לאומיות ואנחנו עוסקים בו כבר לא מעט שנים בניסיון באמת לפצח את הבעיה הזאת.

שירה ברלינר פולג: אני רוצה להתייחס בתור התחלה, לפני שאגיע למה אנחנו המשרד והממשלה בכלל עושים בשותפות כמובן עם כלל המשרדים הרלבנטיים, משרד האוצר, רשות החדשנות, משרד המדע, כל השותפים, אני רוצה להגיד קודם כל שהבעיה היא לא פשוטה.

שירה ברלינר פולג: זאת אומרת אם אני מסתכלת ספציפית על הגברים החרדיים אנחנו מתמודדים עם אוכלוסייה שמגיעה הרבה פעמים עם פערי ידע בפרט בשפה האנגלית שהיא באמת תנאי סף בל יעבור בתעשייה הספציפית הזאת, היא תנאי סף כבר היום בהרבה תעשיות, אבל בפרט במקצועות האלה, זו סוגיה קריטית ואקוטית שבשלב שבו אנחנו כבר מתמודדים עם האנשים, עם מי שמעוניין להשתלב, הרבה פעמים – אני לא אגיד מאוחר מדי, אבל זה הרבה יותר קשה ללמוד אנגלית בגילאים מבוגרים וזו באמת בעיה שאנחנו מנסים להתמודד איתה בכל מיני כלים והיא בעיה קשה.

שירה ברלינר פולג: בדיון קודם בכנסת שהיה על הנושא הזה אפילו עלה משתתף ודיבר מדם ליבו על כמה זה קשה ואני רוצה רק לשים את הדברים על השולחן.

שירה ברלינר פולג: לענייננו, באמת הבדילו פה את הבעיה לבעיה של האוכלוסייה הנשית והאוכלוסייה הגברית כי זה באמת בהקשר הזה בגלל הרקע הקודם, שתי בעיות די נבדלות, ולכן אנחנו גם נותנים להם מענים שונים.

שירה ברלינר פולג: קודם כל בהקשר שלהנשים אני רוצה להגיד שבאמת, כמו שגם רואים מהנתונים, היה שיפור גדול בשנים האחרונות בהקשר של הנשים החרדיות, אם זכרוני אינו מטעה אותי, 9.5% מהנשים החרדיות בגילאים הצעירים שצוינו כבר עובדות בענף ההייטק, הרבה מאוד בעקבות לימודי הנדסאות ומה"ט, שנמצא איתנו פה מורן נציג מה"ט.

שירה ברלינר פולג: אכן יש רצון גם אצלנו לשפר ולטייב את הלימודים שניתנים בסמינרים באמצעות מה"ט ובכלים אחרים ובשיתוף משרד האוצר הנושא הזה בבחינה ואני מאמינה שנוכל להתקדם בחודשים הקרובים.

שירה ברלינר פולג: פרט לזה יש עוד פרויקטים כמו she coeds, כמו הכשרות נוספות, כלים נוספים שאנחנו נותנים לנשים חרדיות, לרבות כלי מעטפת ושילוב בתעסוקה ורכזות קשרי מעסיקים שעוסקות בזה, באמת מנסים לשלב ובאיזה שהוא מקום גם צריך להסתכל על התמונה הרחבה יותר, בעבר 65% מהנשים החרדיות עבדו בהוראה, היום אנחנו עומדים על 39%, זה באמת, בוא נגיד, הרבה מאוד מהנשים החרדיות שהשתלבו בשוק העבודה בשנים האחרונות עשו את זה בענף ההייטק, ועכשיו אנחנו בעצם בשלב הבא של קפיצה לשדרוג של אותן נשים ומתן כלים אפילו עוד יותר טובים.

משה ארבל: עד כמה אתם מנסים להכווין לאקדמיה את אותן נשים?

שירה ברלינר פולג: בהחלט אנחנו גם פועלים למי שמעוניינת ומי שהנושא הזה מתאים ומדבר אליה בעידוד אקדמיה, בין היתר בתכנית 'הזנקים' שזה מה שהיא עושה, אגב, התכנית מיועדת לגברים ולנשים, ואנחנו בסוף שוב ספקי שירות של המעסיקים.

שירה ברלינר פולג: אנחנו צריכים לתת למעסיקים את מה שהם מעוניינים בו והרבה מהמעסיקים עדיין, למרות שינוי המגמה שצוינה קודם, עדיין מעוניינים בבוגרי תארים וזה בהחלט משהו שאנחנו מכווינים אליו ומעוניינים בו וגם התשואה להשכלה של אקדמיה היא על פי כל המחקרים גבוהה יותר ולכן אנחנו מכווינים לשם.

עינב קאבלה: קודם כל אני רוצה להגיד שאני לא חושבת שאתם רק ספקי שירות, ממש לא.

עינב קאבלה: אני חושבת שאתם צריכים דווקא, מכיוון שאתם רואים את הבעייתיות ואת הצורך הגדול בהכנסת חרדים ושילוב חרדים לענף ההייטק, אז אם למשל יש פתרונות של לקחת את הסמינרים הקיימים שהם לא אקדמיה ולשפר את מסלולי הלמידה בהם כדי שמי שיוצאת מהסמינר תוכל להשתלב בתעסוקה איכותית, כמו ששמענו פה, זה לא משהו שאפשר לעמוד מנגד ולהגיד 'תשמעו, אקדמיה זה עדיף וממילא המעסיקים רוצים רק אקדמיה, אז נשלים עם זה'.

שירה ברלינר פולג: אני אדייק את מה שהתכוונתי אליו.

שירה ברלינר פולג: בכלל, המדיניות של משרד העבודה זה באמת לעבוד ביחד עם המעסיקים ולתת מענה לא למה שאנחנו חושבים ואנחנו רוצים אלא לתת מענה לצרכים, גם של השוק וגם של המשתתפים, ולכן מי שמתאים ומי שמעוניינת, אנחנו נסייע לה ונכווין אותה לאקדמיה.

שירה ברלינר פולג: מי שמעוניינת להישאר בגבולות לימודי ההנדסאות אז א.

שירה ברלינר פולג: שוב אני מציינת שהיקף המסלול הזה גדל מאוד בתקצוב ובעידוד שלנו, אנחנו נמצאים עכשיו בשיח אינטנסיבי עם האוצר ועם השותפים האחרים ברשות החדשות ובמקומות אחרים, כדי באמת לייצר את השכבה הנוספת של שדרוג לימודי ההנדסאות.

שירה ברלינר פולג: אנחנו מודעים לזה שבהחלט יש פה פוטנציאל למשק הישראלי ולמגזר החרדי, אנחנו לא עומדים מנגד ואנחנו בהחלט, זה גם עלה בדיון קודם לפני כחודש, בוועדה למעמד האישה ובהחלט יש לזה רצון.

שירה ברלינר פולג: אני גם אגיד שמעבר להכל אנחנו הרי פועלים תחת יעדי הממשלה לתעסוקה, תעסוקת גברים ותעסוקת נשים, וכחלק מההמלצות ועדת התעסוקה ל-2030 הוצבו יעדים ספציפיים לנשים חרדיות שהם גם יעדי שיעור תעסוקה כמובן, אבל אני לא מודאגת מזה וזה יחסית, זה משהו שאנחנו כבר יותר יודעים לעשות אבל גם הוצגו יעדים חדשים של איכות תעסוקה, של צמצום פערי שכר בין האוכלוסייה החרדית, הנשית החרדית, לאוכלוסייה הכללית, יעדים שהוצבו לראשונה, זה צוין גם בתחילת הדיון, ואנחנו נעשה כל מאמץ כדי באמת לשדרג את ההכשרה והלימודים ולהתאים את הלימודים לרמות הביקושים והשכר שיש במשק.

משה ארבל: כמי שהייתה שותפה בזמנו לדו"ח ולצוות הבין-משרדי יחד עם היום מנכ"ל עיריית בני ברק, שמוליק ליטוב שהיה בזמנו סמנכ"ל משרד הפריפריה, ואני לא יודע אם אני מפנה לגורם הנכון אבל כן אני רוצה לשים את זה, עירית בני ברק בהנהלתו של ליטוב פעלה מול מפעל הפיס לפיילוט של מלגות לבנות סמינרים שלומדות את מקצועות ההייטק בסמינרים, וגורמים מסוימים במשרד העבודה לא אהבו את זה מכיוון שזה לא אקדמיה, וניסו לפעול לעצירת הפיילוט הזה.

משה ארבל: אם יש לך מידע על הדבר הזה, כמובן אשמח להתייחסות, אני סבור שזה מהלך לא לגיטימי, כאשר מבקשים בעצם בסופו של דבר לשפר ולהביא כמה שיתר, בסופו של דבר גם לתעשייה, כשישנו יותר ביקוש, התעשייה תוכל מתוך הביקוש הזה לקחת את העובדות הטובות יותר, להביא אותן להשמה לתעסוקה איכותית, ובמובן מסוים צעדים מסוימים של משרד העבודה על כך שהסמינרים לא פעלו או לא שיתפו פעולה בתהליכי אקדמיזציה, היה נראה ש'הענישו' אותם.

משה ארבל: אם את לא מכירה את זה, זה גם בסדר, היה חשוב לי להציף את זה בדיון.

שירה ברלינר פולג: אני לא מכירה, אני לא חושבת שזה הגיע מאצלנו.

שירה ברלינר פולג: כאמור המשרד, צוין פה קודם מדף, אנחנו מעוניינים להעמיד מדף כלים איכותי וטוב לכל משתתף ומשתתפת, כל אחד לפי בחירתו, החל מהכשרות מקצועיות, עבור במה"ט וכלה למי שמעוניין ורוצה, גם אקדמיה, אנחנו לא מכריחים, לא כופים, ובטח שלמיטב ידיעתי לא מנסים לעצור.

שירה ברלינר פולג: אני אבדוק את הדברים.

שירה ברלינר פולג: אני לא מכירה, הדברים ייבדקו.

שירה ברלינר פולג: אנחנו עובדים היטב עם עירית בני ברק, יש לנו התקשרות איתם, כמובן לא מנסים לעצור.

שירה ברלינר פולג: אני רוצה להתייחס ספציפית לנושא של הגברים, שכמו שאמרתי בהתחלה הוא מבחינת ההכשרה הבסיסית יותר קשה.

שירה ברלינר פולג: אבל גם פה, אנחנו פועלים, א.

שירה ברלינר פולג: צוין קודם וצוין גם בדו"ח הנושא של הצבא, אז גם שיתוף עם הצבא ומי שהולך ליחידות טכנולוגיות, בעצם ההכשרה מבוצעת על ידי משרד העבודה, כנ"ל התחלנו עכשיו שיתוף פעולה שאני מקווה שיפרח, עם השירות האזרחי גם, לעודד שירות טכנולוגי במסגרת השירות האזרחי, וגם תכניות נוספות לגברים חרדים, הכשרות שונות, כלים נוספים.

שירה ברלינר פולג: אני יודעת שיש הרבה טענות לגבי זה שבסוף הכלים לא מספיקים ואנחנו מודעים לזה שיש עוד מקום להתפתח, אנחנו לא מסתירים, תמיד יש לאן להתפתח, אנחנו לא אומרים שהכל מכוסה, ובדיוק בשביל זה אנחנו משיקים בשבועות הקרובים שני כלים, כממשלה, לגבי אחד מהם אני יודעת יותר להתייחס אליו, וזה הסכם שאנחנו עושים עם הקואליציה לתעסוקת חרדים בהיקף 12 מיליון שקלים שתכליתו לפתח כלים ייעודיים לשילוב חרדים בהייטק, כדי שנדע באמת מה הכיוונים הנכונים, אני מקווה שהמיזם הזה ממש יצא לדרך.

שירה ברלינר פולג: הוא כבר אושר, הוא עבר, הוא צריך להיחתם, אני מקווה שזה יצא לדרך ממש בשבועות הקרובים, וכמו כן קול קורא שהוציאה רשות החדשנות לעידוד כלים להעלאת ההון האנושי בהייטק, שגם זה ערוץ פתוח היום לכלים נוספים שיכולים באמת לאפשר יותר ויותר שילוב.

עינב קאבלה: מה זה הדבר הראשון שאמרת על ה-12 מיליון?

עינב קאבלה: את יכולה להיות יותר ספציפית לגבי מה התכנית הזאת הולכת לעשות?

שירה ברלינר פולג: כן.

שירה ברלינר פולג: אנחנו פועלים מכח החלטת ממשלה, שבעצם הסמיכה אותנו לעשות שלושה דברים: האחד – לפתוח מסלולים לעידוד השכלה אקדמית בתחומי ההייטק ומניעת נשירה, שזה פרויקט הזנקים שאנחנו עושים בשותפות עם עמותת ידידות טורונטו, פרויקט מוצלח, לא ארחיב עליו כרגע מפאת קוצר הזמן.

שירה ברלינר פולג: הסעיף השני בהחלטת הממשלה זה באמת יצירת כלים לשילוב אוכלוסיות שאינן אקדמאיות בענף ההייטק, שזה עד היום עשינו באמצעות הכשרות מקצועיות שונות, מכינות, לימודי אנגלית וכולי, ואנחנו רוצים לחזק את הרכיב הזה ולכן אנחנו עומדים לחתום על מיזם משותף עם הקואליציה לתעסוקת חרדים, ובהובלת הג'וינט, שהתכלית שלו באמת תהיה להיות סוג של מקום שבו נוכל לפתח תכניות שונות לאוכלוסייה החרדית להשתלבות בהייטק, כי כשאנחנו אומרים 'חרדים להייטק', זה טומן בחובו הרבה מאוד סוגים של חרדים והרבה מאוד סוגים של הייטק, זה קשה מאוד לייצר תכנית אחת שהיא באמת תפתור את כל הבעיה ולכן יצרנו תכנית שתוכל לתת מענה למגוון שלם של רכיבים.

שירה ברלינר פולג: אני מאוד מקווה שבאמת התכנית הזאת תיחתם ממש בתקופה הקרובה, היא כבר לקראת סיום, ונוכל לצאת לדרך ובאמת לאפשר פיתוח של כלים שונים בין אם דברים שכבר יש להם פתרונות בשוק ובין אם זוויות חדשות לגמרי לבעיה הזאת.

שירה ברלינר פולג: זה הסעיף השני.

שירה ברלינר פולג: הסעיף השלישי הוא באמת גיוון המקצועות בסמינרים, שזה מה שעשינו בשנים האחרונות, באמת חיזוק של לימודי ההנדסאות שהתקציב והקשב והיכולות מאוד גדלו בשנים האחרונות וגם כאן

שירה ברלינר פולג: כמו שאמרתי אנחנו בוחנים איך אנחנו עכשיו משפרים גם את הרכיב הזה ומאפשרים יותר התמקצעות ואיכות בלימודים בסמינרים.

שירה ברלינר פולג: אני רק רוצה להגיד שאנחנו מתייחסים למה"ט בתור הענקים שאנחנו עומדים על כתפיהם, צריך לציין שבוגרות מה"ט על פי סקרים אחרונים הן באמת החרדיות שמרוויחות יותר, או בראש טבלת השכר של בוגרי מה"ט באופן כללי והן מתקדמות ואנחנו רואים מסקרי בוגרים שזה באמת ערוץ טוב, אנחנו רק חושבים שצריך באמת לתת יותר כדי שיצאו לשוק כבר בשלב הראשון עם כלים טובים יותר.

שירה ברלינר פולג: זה הרכיב השלישי ובאמת לפי שלושת הסעיפים האלה אנחנו פועלים ונמשיך לפעול.

שירה ברלינר פולג: עושים את זה בשנים האחרונות ונמשיך גם מעתה ואילך.

עינב קאבלה: רציתי לשאול לגבי הרכיב השלישי.

עינב קאבלה: את יודעת לתת לנו לוח זמנים?

עינב קאבלה: כי אמרת משהו מאוד כללי שאני לא מצליחה להבין מתי הוא קורה.

עינב קאבלה: מתי היעד להתרחשות.

שירה ברלינר פולג: קודם כל, הכל הכל תלוי בסוגיות של תקציב ואנחנו כמובן תלויים בתקציב המדינה, והשנה האחרונה כמובן לא אפשרה לנו לזוז במהירות שאנחנו רוצים, אבל כיוון שיש כבר הסכמות, אז אני לא יודעת לתת זמנים מדויקים.

שירה ברלינר פולג: אם הוועדה מעוניינת אנחנו נחזור הביתה, נגבש בדיוק ונחזור עם תשובה לוועדה, אני לא רוצה להתחייב פה בדברים שלא תלויים רק בי.

שירה ברלינר פולג: אבל בהחלט זה בראש סדר העדיפויות ואנחנו על זה.

עינב קאבלה: אוקיי, שירה, א.

עינב קאבלה: תודה, דבר שני, מיד עכשיו אנחנו פונים למשרד האוצר אז גם נשמע מהם ונדרוש תשובה לאותה שאלה.

עינב קאבלה: נפנה למשרד האוצר וכן, הוועדה בהחלט מעוניינת לקבל תשובות קונקרטיות לגבי צפי יעד, אם יש איזה שהוא חסם שמונע מכם להגשים את זה.

עינב קאבלה: כי אני לפחות למדתי פה בדיון שאחד הרכיבים החשובים כדי להצליח באתגר הזה של שילוב הוא לשפר ולטייב את מה שקורה במכללות ובסמינרים השונים, כי אם נחכה לזה שהמגזר החרדי כולו יילך עכשיו לאוניברסיטאות, זה להתעלם מהמציאות ולא לעשות כלום.

שירה ברלינר פולג: אני רוצה להגיד עוד נקודה אחרונה חשובה, קצת מזווית אחרת.

שירה ברלינר פולג: נאמר פה כמה פעמים המילה אפליה.

שירה ברלינר פולג: אני לא רוצה להגיד אם יש או אין אפליה, אני באמת קטונתי, אני לא יודעת, אבל אני כן יודעת שיש יחידה במשרד העבודה שנקראת נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, והתפקיד שלה זה להתמודד עם סוגיות אמיתיות של אפליה.

שירה ברלינר פולג: ככל שיש מקרה קונקרטי אמיתי, אני מדברת פה בשמם, הם מבקשים באמת שיפנו, כי יש כלים למשרד להתמודד עם סוגיות אמיתיות של אפליה, זו מילה חזקה וקשה ולא הייתי רוצה להשאיר אותה עומדת באוויר בלי טיפול.

משה ארבל: ח"כ מלכיאלי ציין באמת שאנחנו לא מדברים על המקטע האחרון בסוגיית האפליה אלא יש כאן שרשרת של תהליכים שבסוף לא מייצרים שוויון הזדמנויות מלכתחילה לאותם שחקנים שמגיעים לאותה נקודת פתיחה.

משה ארבל: זאת אומרת נקודות הפתיחה על ידי הממשלה הן כאלה שלא מאפשרות באמת, וזה מתחיל בהעסקה פוגענית על ידי חברות כח אדם, זה מתחיל עוד קודם בחינוך, או בחוסר מתן כלים שווים, ולכן - - -

משה אבוטבול: ברשותך משה, גם בנושא של הכרה בתואר אקוויוולנטי.

עינב קאבלה: זה בדיוק מה ששאלתי על הסמינרים.

משה אבוטבול: אנחנו נתקלים בקשיים מאוד גדולים שרוצים להתמודד בכל מיני מכרזים וזה נחסם שם.

משה אבוטבול: זה חבל.

משה ארבל: מחוויה אישית שלי, שפתחנו את האפשרות להתמודד ברשויות המקומיות באמצעות חוזר מנכ"ל משרד הפנים, ולצערי הנציבות לא אימצה את זה.

משה ארבל: פתחנו את האפשרות להתמודד בשלטון המקומי לתפקידי מנהלי אגפים שנדרש אליהם תואר כללי, גם לבוגרי מבחני הסמכה לרבנות.

משה ארבל: כי עם כל הכבוד, מבחני הסמכה לרבנות הם מבחנים שדורשים באמת יכולות למידה משמעותיות, מבחנים לא פחותים ואורך לימודים שלא פוחתים מתואר במדעי החברה והרוח, וכאשר פעלנו בנושא הזה ופורסם חוזר המנכ"ל, ועד ראשי האוניברסיטאות הוציאו מכתב נזעם לשר שזה מהלך חמור ביותר שפוגע באקדמיה וכולי.

משה ארבל: לצערי הרב יש חבורה מנותקת שרוצה לייצר חברה מאוד מאוד מסוימת עם קו חשיבה מאוד מסוים, בתהליכים לא דמוקרטיים, חסמו כניסה של אוכלוסיות מסוימות לקבלה לעבודה בלי שום רלוונטיות, כדי לייצר באמת מנגנונים שיובילו אנשים לאקדמיה, וכמי שעשה תואר שני בהצטיינות, אני לא מזלזל בחשיבות הלמידה, אבל יחד עם זה לא יכול להיות מצב שקבוצה אליטיסטית תבוא ותחסום, תייצר חסמי שוק באופן כזה שימנעו מאנשים איכותיים מאוד להתקבל למקומות עבודה.

משה ארבל: תהליכים אלה קורים וקורים לצערי הרב פעם אחר פעם.

עינב קאבלה: אני חושבת שלטובת הנושא שאנחנו עוסקים בו שהוא משיק למה שאתה אומר, אין ספק, אבל אני לא רוצה שאנחנו נפספס את המיקוד.

משה ארבל: דווקא נושא ההייטק הוא דוגמה נהדרת לכך שתמורה לכסף, סוגיית האקדמיזציה היא כמעט ולא רלבנטית.

משה ארבל: אני לא מזלזל בבוגר טכניון, ודאי שמהנדס בוגר טכניון יש לו כלים.

עינב קאבלה: אבל גם אין מחלוקת, לדעתי אתה לא תחלוק על כך שצריך כן לשפר את תכניות הלימוד בסמינר- - -

משה ארבל: ודאי, אין לי ספק.

עינב קאבלה: להיפך, בשביל תעסוקה איכותית אני חושבת שאנחנו צריכים ממש ל- - -

משה ארבל: אבל כאשר גורמים מסוימים במשרדי הממשלה מנסים, אם בעבר הייתה הסללה למקצועות טכנולוגיים, מנסים להסליל לאקדמיה, התהליך הזה בעיני הוא תהליך שמבקש לחנך את החברה - - -

עינב קאבלה: הוא מדיר אוכלוסיות ומייצר פערים חברתיים.

משה ארבל: הוא מדיר אוכלוסייה והוא מבקש לשנות אותה מתוכה, וזה לא לגיטימי.

משה אבוטבול: אני חייב להשלים - - -

עינב קאבלה: אני אגיד לך מה יקרה, אנחנו קרובים לסיום הדיון כי הרי לא נוכל להחזיק דיון הרבה מעבר לשעתיים, אני חייבת לשמוע ממשרד האוצר.

משה אבוטבול: קצר, ארבע מילים.

משה אבוטבול: מה שאני רוצה לומר שאני כראש רשות אימצתי את מה שאמרו במשרד הפנים וקיבלנו אנשים שבאמת היו מוצלחים ביותר למרות התואר האקוויוולנטי וכולי, ורק מה שקיבלנו לצערנו דו"ח שפוגע מאוד מאוד שבעצם כל מה שאמרה הוועדה לתעדף כל מיני חרדים, לא עמדו בזה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אני רוצה שנתמקד.

עינב קאבלה: זה חשוב.

עינב קאבלה: אני רוצה בבקשה להעלות את מר איציק דניאל, רכז תעסוקה באגף תקציבים במשרד האוצר.

איציק דניאל: שלום לכולם.

איציק דניאל: קודם כל אני מבין שאנחנו - - - אנחנו חושבים שהנושא הוא נושא חשוב מאוד וחשוב לקיים אותו וחשוב להתמודד עם הסוגיה הזאת.

איציק דניאל: כן אגיד שמצד אחד הנתונים שהוצגו פה על ידי שלל הגורמים הם מאוד מעודדים, ניתן לראות שבאמת לאורך השנים נעשתה פה עבודה טובה בדגש על האוכלוסייה הנשית, כמו שהראתה פה הסקירה הכלכלית שהוצגה לפנינו על ידי המכון החרדי.

איציק דניאל: חלק מהדברים נעשו בהובלת זרוע העבודה, שירה דיברה לפניי ואני חושב שחלק מ- - - הנכבדים שהשתתפו בדיון יכולים לזקוף חלק מהדברים לזכותה, אני חושבה ששירה ספציפית וזרוע העבודה בכלל עשו כמה וכמה פעולות מאוד משמעותיות בשנים האחרונות, בין אם במה"ט ובין אם בתכניות האחרות, ואנחנו שמחים לראות את הנתונים כפי שהוצגו לפניכם.

איציק דניאל: באמת עכשיו לא הושלמה העבודה, זה לא שהגענו למצב שיש שוויון בשוק ההייטק ובאופן כללי תעסוקת חרדים הגיעה למצב שהיינו שמחים לראות אותו, עכשיו, אלא יש עדיין כברת דרך מאוד משמעותית לעשות אבל נראה שאנחנו בכיוון הנכון.

איציק דניאל: אמנם עד עכשיו השתמשנו בכלים מסוימים, ויכול להיות ש- - -

עינב קאבלה: אני רוצה אם תוכל בגלל קוצר הזמן איציק, תתרכז.

עינב קאבלה: אפשר להתרכז בחיובי ורק להציג כמה הכל טוב, וזה טוב, כי אנחנו אנשים שמנסים להיות חיוביים, אבל אנחנו פה כדי לפתור בעיות.

עינב קאבלה: אם תוכל בבקשה להתייחס לחסמים שדיברנו עליהם, לפרויקטים ולתכניות.

משה ארבל: אולי ספציפית למה שרועי הציג.

איציק דניאל: אם יש לך שאלה ספציפית שאת רוצה לשאול אני אשמח לענות.

איציק דניאל: אם יש נקודה ספציפית שחשוב - - -

עינב קאבלה: הוצגה פה תכנית שהיא כרגע בדיון איתכם שאמורה לשפר את תכניות הלימודים בסמינרים ובמכללות, כדי שאנחנו לא נמצא את עצמנו במצב שבלי תואר אקדמי האוכלוסייה החרדית לא יכולה להשתלב בתעסוקה איכותית ובמשרות איכותיות.

עינב קאבלה: אנחנו רוצים לשמוע איפה זה עומד ולמה זה לא קורה.

איציק דניאל: קודם כל לפי הנתונים שהוצגו כבר היום יש השתלבות של חרדים בתעשיית ההייטק.

איציק דניאל: ניתן לראות בנתונים שיש השתלבות של אוכלוסייה חרדית בתעשיית ההייטק וגם כן במשכורות גבוהות ושכר גבוה, אנחנו עדיין צריכים לעשות פעולות, דיברתם על תכנית ספציפית וכבר סביב השולחן שלכם שמעתם על כמה וכמה תכניות.

איציק דניאל: השר שדיבר בתחילת הדברים באמת הציג את הדברים כהווייתם, אנחנו נמצאים בשיח עם מגוון שחקנים שנמצאים בתחום הזה ופועלים בכיוונים שונים, אנחנו באמת נמצאים איתם בשיח יחד עם זרוע העבודה ורוצים כן למצוא את הפתרון המתאים.

איציק דניאל: יכול להיות שבאמת - - - למצוא את הפתרון האופטימלי אבל גם לנו וגם אנחנו מבינים מהשטח שהזמן דוחק, לכן אנחנו בוחנים יחד עם זרוע העבודה כעכשיו איזה שהוא מודל שנוכל לבוא ולהפעיל בטווח זמן הקצר כדי כן לתת מענה לפחות לאוכלוסייה שכרגע מתחילה את שנת הלימודים.

איציק דניאל: חשוב לבוא ולהגיד שזה לא פתרון קסם.

איציק דניאל: אי אפשר מחר בבוקר להגיד 'כן, X כסף לשם והדברים קורים מעצמם'.

איציק דניאל: צריך באמת למצוא את התכנית שתתאים למערכת, תתאים לסמינרים, תתאים לבנות, תתאים לתעשייה.

איציק דניאל: יש פה מגוון רחב של שחקנים וכמו שאמרתי קודם, הכלים הקיימים הביאו אותנו עד הלום, אנחנו צריכים לחשוב על כלים החדשים שייקחו אותנו מכאן.

איציק דניאל: שמעתם על תכנית - - - יש מגוון של תכניות שנמצאות סביב השולחן ואני בטוח שהדבר שה- - - שנמצאים בחדר יוכלו לספר שאנחנו בשיח עם כולם, ואנחנו מנסים להביא לפתרון הטוב ביותר בזמן הקצר ביותר.

עינב קאבלה: אתה מדבר בצורה מאוד כללית, ועל שיח.

עינב קאבלה: אני והוועדה מבקשים לדעת איפה זה עומד, מה תאריך היעד ליישום, אם יש קושי אז תגיד לנו מה הקושי, שנבין איפה אנחנו עומדים.

איציק דניאל: אני לא רוצה להתייחס לתכנית ספציפית, אני מבין שאתם בוועדה - -- למשרד האוצר לעצב תכנית ספציפית כזאת או אחרת.

איציק דניאל: מן הסתם המענה שניתן יהיה מענה באמצעות הכלים השוויוניים שהממשלה יודעת לתת, אם זה קול קורא, מכרז או תהליך מסוג אחר, הוא יהיה פתוח לכולם - - -

עינב קאבלה: אני מפסיקה אותך כי החבור ממש גרוע.

עינב קאבלה: אמשיך בדיון עם הנציגים האחרים שרוצים להתייחס.

עינב קאבלה: אני לא רוצה לוותר על התשובה שאני מחכה לשמוע, אז אם תוכל לשפר עמדה, למצוא, להיעזר בסלולרי ולצאת לאן שהוא כדי לדבר איתנו, בעוד 5-6 דקות נפנה אליך שוב.

עינב קאבלה: הדברים שלך חשובים לנו ואנחנו רוצים לשמוע אותם.

איציק דניאל: אין לי מקום אחר להיות בו, אני פשוט לא במשרד ולא יכול לפתוח את המחשב ולהתחבר, אני רק מהסלולר.

איציק דניאל: אבל בקצרה אני כן אנסה לענות לשאלה שלך כי חשוב שתקבלי את המענה שאת מדברת עליו.

איציק דניאל: אמרתי שוב, הכלים הממשלתיים שיינתנו יינתנו מן הסתם באמצעות הכלים הקיימים אם זה קול קורא, מכרז, זה הליך שוויוני, אנחנו לא יודעים להתייחס לתכנית ספציפית כזאת או אחרת טובה ככל שתהיה, אלא מן הסתם נצטרך לפתוח את זה לתהליך שוויוני לכלל הגופים שפועלים בזירה.

איציק דניאל: זה דבר אחד.

איציק דניאל: דבר שני מבחינת התהליך ולוחות הזמנים, כמו ששירה מזרוע העבודה ציינה לפני, תקציב מדינה כרגע אין, הכלי המשמעותי שיש לממשלה לפעול באמצעותו לתכניות מסוימות ולקידום כיווני מדיניות מסוימת זה תקציב מדינה.

איציק דניאל: , בהינתן שאין תקציב מדינה אנחנו צריכים למצוא פתרונות יצירתיים וכרגע כמו שאתם בוודאי מבינים המערכת לא כל כך ברור לאן היא הולכת ואנחנו נצטרך לראות איך אנחנו - - - לתוכה.

איציק דניאל: כמובן בוודאי שאם היה תקציב מדינה הדברים היו יכולים להתכנס בתוכו והיינו יכולים לפעול לקדם את הדברים בהליך מהיר יותר.

עינב קאבלה: אני רק אומר שאני לא חושבת שהתשובה מספקת ואגיד לך גם למה.

עינב קאבלה: זו תשובה שעכשיו משתמשים בה הרבה, הנושא של תקציב מדינה, אני מבינה שיש פה עניין של השקעות ותקציבים, כולנו מבינים את זה, בסדר, אבל אני חושבת שאם היינו במקום של רצון לממש את זה כמה שיותר מהר, אז א.

עינב קאבלה: יש כמו שאמרת, פתרונות יצירתיים שאפשר להשתמש במה שקיים כדי להתניע חלק מהתהליכים ולגבי תהליכים שמצריכים יותר משאבים, אפשר להתחיל התנעה, ואתה יודע, אם זה יהיה הדבר האחרון שיעצור אתכם, התקציב הנוסף, אז בוא נהיה שם.

עינב קאבלה: זה לא האירוע.

עינב קאבלה: האירוע זה לא שאתם מוכנים, תיכללתם, הוצאתם קול קורא, הכל נע קדימה ובעצם חסר כסף לתקצוב, אני לפחות לא מבינה את זה ככה.

עינב קאבלה: בקיצור, אני בהחלט בהמשך הדרך, מכיוון שכן ארצה לעשות ישיבת מעקב ולהבין איפה הדברים עומדים, אני ממש מבקשת להביא לנו תשובות קונקרטיות יותר, כאלה שמדברות - - -

איציק דניאל: אני רק אגיד ברשותך שמה שתיארת עכשיו, הממשלה לא יכולה לפעול בצורה כזאת.

איציק דניאל: אנחנו לא יכולים להוציא קול קורא, מכרז או התקשרות לתקצוב מסוים ורק בדיעבד לדאוג לכסף שמן הסתם לא תלוי בנו אלא תהליכים פרוצדורליים, אם זה אישור בממשלה, אישור בוועדה ואישור בכנסת.

איציק דניאל: אז אי אפשר לבוא ולרתום את העגלה לפני הסוסים, בשביל לדעת שאנחנו יכולים לתת למוסדות ולנשים או לגברים שרוצים לקבל את תהליך ההכשרה המסודר והאיכותי שנדרש, אנחנו רוצים לדעת שאנחנו יכולים לעמוד מאחורי הדברים, תקציבית.

איציק דניאל: שוב, בהינתן שזה באמת החסם.

איציק דניאל: יש פה עוד מגוון שלם של דברים וזה מה שדיבר עליו השר קודם וגם שירה, באמת לראות איך בונים את המנגנון הנכון מעבר לסוגיה התקציבית, וזה משהו שאנחנו עושים בשיתוף כמובן עם הגופים ומשרדי הממשלה הרלוונטית שאמרתם אותם קודם, אם זה משרד המדע או משרד העבודה.

עינב קאבלה: זה בדיוק מה שהתכוונתי בדבריי קודם.

עינב קאבלה: האם מלבד העובדה, האמירה שחסר תקציב כדי להוציא את תכנית X לפועל, כל שאר הדברים מיציתם את העשייה שלכם בדבר?

עינב קאבלה: כי יש לי תחושה שלא.

עינב קאבלה: בגלל זה אני מתעקשת על זה.

איציק דניאל: זה מה שאמרתי בראשית דבריי, שכמו ששמעתם יש מגוון שלם של תכניות ויש מגוון שלם של גורמים ממשלתיים שלוקחים חלק בתהליך, בין אם זה זרוע העבודה, משרד המדע, רשות החדשנות, משרד הכלכלה וכולי.

איציק דניאל: צריך למצוא באמת את המנגנון הנכון והמתאים גם לתעשייה, גם למוסדות, גם לגורמים המוכשרים אם זה גברים או נשים חרדיות או בכלל אנשים שבתעשיית ההייטק, שאנחנו רוצים לשלב אותם בתעשיית ההייטק, וזה מה שאנחנו נמצאים בו בשלבים יחסית מאוד מתקדמים.

איציק דניאל: את בוודאי יכולה לשאול את הגורמים סביב השולחן שישבנו איתם לא פעם אחת ולא פעמיים סביב הנושאים והרעיונות שהם מציעים ואנחנו כמובן בתוך הממשלה ביחד עם השותפים הנוספים שלנו מקדמים לאיזה שהוא פתרון, להגיד שהוא שלם וגמור וכל הפרטים בו ידועים, לא, אבל אנחנו כן נמצאים בשלב מתקדם.

עינב קאבלה: אני באמת אשמח, אני מבינה מה שאתה אומר אבל אני צריכה שפה יותר קונקרטית, איזה שהוא פתרון נשמע דבר נורא באוויר.

עינב קאבלה: איזה פתרון?

עינב קאבלה: מה המנגנון?

איציק דניאל: עד עכשיו שמעת שני פתרונות שהציגו אצלך בישיבה, יש את קמא טק שהציגה פתרון אחד, יש את המכון החרדי שמקדם תכנית הייטק אחרת, אני יכול לספר לך שיש עוד כמה תכניות שלא נמצאות סביב השולחן וגם הן מקודמות.

איציק דניאל: אנחנו קיבלנו את כל התכניות אלינו, אנחנו שומעים את האנשים, מחדדים איתם את הנתונים, את התהליכים שהם חושבים לנכון שצריך לבוא בשביל לקדם את החברה החרדית - - -

משה ארבל: אנחנו ב-25 לאוגוסט, אני לא יודע אם אתה יודע, שנת הלימודים מתחילה ממש או-טו-טו.

משה ארבל: תכניות זה אחלה, אבל מה עושים איתן ומתי מתחילים אותן.

איציק דניאל: אז אמרנו כבר מקודם שיש אחד לבוא וליצור את התהליך ויש דבר שני את ההיבט התקצובי.

איציק דניאל: כרגע לצערנו בהיעדר תקצי במדינה היכולת שלנו לבוא ולסייע ולתת איזה שהוא מענה, מוגבלת.

איציק דניאל: אנחנו כן מנסים למצוא - - -

משה ארבל: יש לכם יכולת, אנחנו אתמול חוקקנו חוק שמאפשר לכם גמישות תקציבית.

איציק דניאל: - - - אין תקציב מדינה, אין יכולת לבוא ולקיים תהליכים בהיבט של הקצאת מקורות לתכניות חדשות, ולכן זה עוד נדבך נוסף שמקשה עלינו בקידום תכניות.

משה ארבל: איציק דניאל, אתמול בלילה לפני חצות נחקק חוק שלמרות שאין תקציב מדינה ישנה גמישות ניהולית למשרדי הממשלה בסכומים לא מבוטלים של מאות מיליונים, של למעלה ממיליארד, נושאים חשובים כמו החינוך שעומד להגיע גם כן לאישור ועדת הכספים, יגיע, אם זה היה מספיק חשוב, זה גם יגיע.

משה ארבל: סוגיית היעדר תקציב מדינה במקרה הזה היא ממש לא רלוונטית, תסלח לי.

איציק דניאל: אני מקבל את מה שאתה אומר בהקשר הזה כמו שאמרת בעצמך, זה קרה אתמול בלילה, אני מניח שהממשלה תתכנס והגורמים הרלבנטיים ידברו על סדר העדיפויות של התהליך, בסוף זה כמובן יבוא גם לאישור הכנסת כפי שנקבע בחוק אבל מאתמול בלילה להיום ב-12:00 לצערי אין לי איזו שהיא בשורה לתת בהקשר הזה.

עינב קאבלה: אבל זה בדיוק העניין.

עינב קאבלה: אם הייתה לכם תכנית כבר מוכנה, סגורה, הרמטית, מדויקת - - -

משה ארבל: אתה בא מציג לשר, אומר לו 'אדוני אתה רוצה את זה או לא רוצה את זה'.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: אבל אתה מספר לנו על דיבורים ושיח ותכניות שצריך לבנות קדימה.

עינב קאבלה: אנחנו רוצים שאם יש תכנית שהיא תהיה סגורה, ועכשיו צריך ללחוץ על תקציב.

משה ארבל: אם אני צריך לקרוא לכאן לחבר הכנסת ינון אזולאי מוועדת הכספים אני אקרא לו.

משה ארבל: הוא יודע ללחוץ עליכם יותר טוב ממני.

איציק דניאל: אני לא יודע לדבר לגבי לחץ או דברים מהסוג הזה, אנחנו רוצים שהדברים ייעשו כמו שצריך, ברור לנו שלוחות הזמנים פה הם לוחות זמנים דחופים ואנחנו כן מנסים לתת את המענה.

איציק דניאל: כמו שאתם רואים, עד היום המענים שהממשלה נתנה הובילו לתוצאה הרצויה, אז אני מבקש שכן תתנו לגורמי המקצוע הרלבנטיים אם זה אנחנו, אם משרד העבודה, משרד המדע, רשות החדשנות כן לבצע את התהליכים כדי לתת את המענה הטוב ביותר בזמן הקצר ביותר.

איציק דניאל: אנחנו לחלוטין מודעים ללוחות הזמנים.

איציק דניאל: לגבי התקציב וסדרי העדיפויות, בכל זאת אנחנו אגף התקציבים, גורמי המקצוע בתוך האגף, יש פה באמת - - - אני אומר, מן הסתם התהליך בסופו של דבר כן יבוא לאישור הממשלה והכנסת כמו שהוא קבוע בחוק שבאמת עבר אתמול ותוכלו לראות את התוצאות לאורך כל התהליך.

איציק דניאל: אני יכול להגיד לכם שנכון לעכשיו מאתמול להיום אין לי בשורה לתת בהקשר של התקצוב.

עינב קאבלה: הבעיה היא שאני לא שומעת גם בשורה שאתה נותן לי, לא יודעת, שניים, שלושה, ארבעה דברים, דבר אחד שאתה אומר לי 'תקשיבי, יש לי מחרתיים תקציב, זה יוצא לפועל, זה קורה'.

עינב קאבלה: לא שמענו את זה.

משה ארבל: זה אינטרס של אגף תקציבים, זה אינטרס של המדינה, זה לא חסד.

משה ארבל: כל שקל של השקעה חוזר פה בכפלי כפליים.

איציק דניאל: - - - מקודם הציעה תכניות שכבר קורות, היום.

איציק דניאל: לא משהו, זה אולי לא נותן את כל המענה השלם ואתם מדברים עכשיו על תכנית ספציפית, לגבי סמינרים זה נכון וחשוב, אבל צריך להסתכל גם על התמונה הכוללת ובתמונה הכוללת של שילוב חרדים בהייטק נעשים דברים, גם אם לא התכנית הספציפית שאתם דנים בה עכשיו, נעשים דברים, ואני אומר שוב, נדרש לתת מענה נוסף.

איציק דניאל: אנחנו כן חושבים שצריך לראות איך מטייבים את הכלים הקיימים ואנחנו עובדים על זה.

איציק דניאל: זה לא שעכשיו לראשונה אנחנו שומעים את הסוגיה הזאת, אנחנו בשיח עם כל הגורמים שציינתם.

איציק דניאל: לבוא ולהגיד שאין שום דבר, זה גם כן לא נכון.

איציק דניאל: זה לא לדייק בסיטואציה שנוצרה.

איציק דניאל: כמו ששמעתם לפני רגע, יש תכניות שגם מתוקצבות וגם שאינן מתוקצבות שקורות ופועלות כבר בזמן הקרוב.

עינב קאבלה: אנחנו שמענו את הגורמים שהגיעו לכאן אבל הם לא גורמים ממשלתיים.

עינב קאבלה: אני מצפה מהגורמים הממשלתיים שיתנו תמיכה ויתנו כספים ויתכללו את הדבר הזה, כדי שאנחנו - - -

משה ארבל: השיח איתכם הוא שנה וחצי, איציק.

משה ארבל: זה לא מאתמול, שנה וחצי מתנהל שיח.

משה ארבל: אז אני מבין שתקציב המדינה באמת לא אושר, וזה באמת משבר, אבל עדיין זה מספיק כדי לבוא לשרים הרלבנטיים ולהגיד להם 'רבותי, יש כאן תכנית, תגידו אם היא מתאימה לכם או לא מתאימה לכם' אנחנו נדע אחר כך לשאול את השרים 'למה' או 'מה החלטתכם', אבל לכל הפחות מהיכרותי את עבודת הממשלה, אנשי אגף תקציבים כשהם רוצים לקדם משהו, אם זה היה בנושא משרד הפנים, תאמין לי שאריאל יוצר או טמקין ידעו לשבת על השר יום-יום, שעה-שעה, להגיד לו כמה זה חשוב לקדם קרן לצמצום פערים, כמה זה חשוב לקדם ועדות גיאוגרפיות, עשו עבודה נהדרת וזה בוצע.

משה ארבל: אז גם פה, אם לכן כאגף תקציבים הנושא הזה באמת היה בראש סולם העדיפויות, זו השקעה הכי טובה למדינת ישראל מבחינה כלכלית, זו השקעה שנותנת תשואה אדירה לאחר מכן בפיתוח כלכלי, אז זה היה נראה אחרת.

משה ארבל: לא דיברנו איתכם רק מאתמול להיום כשעבר החוק.

משה ארבל: שנה וחצי מתנהל איתכם שיח.

איציק דניאל: אני אגיד רגע לגבי השיח של שנה וחצי והשרים, התכניות שהוצגו בפניכם כמובן הוצגו בפני השרים הרלבנטיים, בין אם זה שר המדע או שר העבודה, כולם מכירים את התכניות.

איציק דניאל: שוב, לא צריך את התיווך של אגף התקציבים.

איציק דניאל: הגופים שנמצאים, ושמעתם אותם עכשיו, כמו שחברי הכנסת ויו"ר הוועדה באה ונתנה להם את הבמה, כמובן שכל השרים ככל הידוע לנו שמעו את התכניות ויכולים לקדם, כל שר בכיוונו שלו, זה דבר אחד.

איציק דניאל: דבר שני, אני אגיד רגע משהו אחד כללי.

איציק דניאל: אנחנו פה עכשיו מדברים ספציפית על חרדים בהייטק.

איציק דניאל: חשוב להגיד שהסוגיה הזאת באמת מתאימה לאחוז מאוד מסוים מכלל האוכלוסייה וחשוב לבוא ולתת את הדגש וגם זה מה שאנחנו שמים בראש סדר העדיפויות, אפילו אני יכול להגיד לפני חרדים להייטק, אנחנו מסתכלים על כל תעסוקת החרדים.

איציק דניאל: בסופו של דבר כשמסתכלים על תעסוקת חרדים מעטים מהם ילכו באמת לתעשיית ההייטק, כמו שגם באוכלוסייה הכללית, לא כל האוכלוסייה הכללית מתרכזת בתעשיית ההייטק וכך גם יהיה באוכלוסייה החרדית.

איציק דניאל: צריך לבוא ולתת את הדגש באופן כללי על תעסוקת חרדים ולאפשר להם להשתלב בעוד תעשיות, בין אם זה בתעשייה יצרנית אחרת, בין אם זה תעשיית השירותים, וגם בתעשיית ההייטק, ושם אנחנו נמצאים.

עינב קאבלה: הכל נכון, אבל אתה בורח מהדיון.

עינב קאבלה: אנחנו מהדיון על ענף ההייטק.

עינב קאבלה: לא בדיון על שילוב חרדים בתעסוקה.

איציק דניאל: - - - נכון, אנחנו גם חושבים לקדם את תעשיית ההייטק וזה חלק אחד, אבל אם אתם שואלים אותנו איך אנחנו מסתכלים על זה ברמה רוחבית - - -

משה ארבל: הייתי מציע לגבירתי היו"ר לזמן לדיון המשך בנושא הזה את הסגן שמעליו, את אסף וסרצוק, שיצטרך לבוא לפה עם תשובות.

משה ארבל: אני מאוד מצטער איציק, עם כל ההערכה שלי אליך, אתה לא מספק תשובות, אתה קורא דף מסרים כנראה.

משה ארבל: אני לא מקבל את זה.

איציק דניאל: - - - בסופו של דבר באים לתת לכם את התשובות, זו החלטה שלכם.

עינב קאבלה: איציק תשמע, אנחנו לא עוסקים בגופו של אדם, זה לא משנה מי בא לתת את התשובות, זו דעתי.

עינב קאבלה: אני כן מצפה אבל שיהיו תשובות ולא אמירות כלליות שמשאירות אותנו תלושים באוויר בלי יכולת הבנה מה קורה מתי קורה.

עינב קאבלה: אנחנו נבקש לישיבת מעקב שנעשה בהמשך למסקנות שנקבל פה, הוועדה רוצה לשמוע בצורה יותר ברורה על ההשקעה של המדינה, ההשקעה הצפויה של המדינה ביוזמות הממשלתיות, אנחנו יודעים כמה כסף מושקע שם היום ואנחנו חושבים שצריך להיות מושקע יותר, ואנחנו רוצים לדעת מה צפוי ולא באמירה כללית 'כן יש תכניות'.

עינב קאבלה: הדבר השני, גם בהקשר, אנחנו נרצה לשמוע לגבי הפתרונות שאתם מספקים ביחד עם משרד העבודה לכל נושא שיפור לימודי ההנדסה במכללות ובסמינרים, גם תשובה לגבי זה באופן ספציפי.

עינב קאבלה: חשוב לנו מאוד, אנחנו רוצים לקבל גם את התשובות ברמה של מה היעד מבחינת time line.

איציק דניאל: שוב, ככל שתדרשו את הנתונים והמספרים ויהיה לנו מה לתת לכם, בשמחה.

עינב קאבלה: קודם כל אם לא יהיה לכם מה לתת זאת אומרת שאתם לא עושים עבודתכם.

עינב קאבלה: תסלח לי.

איציק דניאל: תראו, בסופו של דבר אנחנו באים לתת לכם איזה שהוא מענה, שאלתם לגבי המצב שקיים היום, זכותכם לבוא ול- - - תכנית ספציפית, אנחנו פשוט בתהליך הממשלתי שאנחנו מקדמים, לצערי אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד שאנחנו מתקצבים תכנית ספציפית כזאת או אחרת בנקודת הזמן הזאת.

עינב קאבלה: טוב.

עינב קאבלה: איציק אנחנו נפנה גם בצורה מסודרת, ככל שלא הובנתי פה, כדי לקבל את התשובות לישיבה הבאה בנושא הזה, ואנחנו באמת מבקשים שלפעם הבאה יהיו תשובות קונקרטיות, ברורות ולא דברים שהם מרגישים לנו קצת באוויר, ואני מודה לך על הזמן שהיית איתנו.

איציק דניאל: תודה רבה.

איציק דניאל: אני פשוט צריך לרדת לישיבה.

איציק דניאל: אז להתראות.

עינב קאבלה: בסדר גמור.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: אנחנו נבקש ממי שיידבר כרגע בהמשך הדברים, דקה-שתיים, כיוון שאנחנו בקוצר של זמן, אבל חשוב לנו שכל מי שביקש לדבר יקבל את זכותו לדבר.

עינב קאבלה: מר סטיוארט הרשקוביץ, סגן נשיא המרכז האקדמי לב בבקשה.

סטיוארט הרשקוביץ: פשוט לחזק ובאמת בשניה אחת אני אדגיש שאצלנו במרכז האקדמי לב שיש לנו 2,000 סטודנטים חרדים שלומדים בעיקר הנדסה והייטק, אנחנו בכל זאת הלכנו עם המכון החרדי ועם תכנית אדווה וחבר הכנסת פינדרוס וגם חבר הכנסת מלכיאלי שעוזרים לנו בדבר, ואני בדיוק מצטרף למה שאמרת עכשיו, היו"ר, אנחנו מוכנים ביום ראשון להתחיל תכנית בסמינרים בדיוק כפי שרועי דיבר, בדיוק כפי שנאמר על ידי כמה מהחברים פה, הכל מוכן, יש לנו מרצים, סילבוס, יש לנו הכל, ועד לפני כמה ימים היינו בטוחים שהעניין התקציבי יסודר, פתאום לפני יומיים נודע לנו שמדובר בתהליך וקול קורא ועוד כל מיני תהליכים.

סטיוארט הרשקוביץ: בקיצור, אנחנו מוכנים ואנחנו מאוד רוצים להפעיל את זה, וכל עזרה שאפשר לקבל מכם חברי הכנסת, נשמח עליה מאוד.

עינב קאבלה: תודה רבה מר סטיוארט הרשקוביץ, וכמובן שנמשיך ונעקוב כדי לקבל תשובות כי - - -

משה ארבל: שנת הלימודים נפתחת.

עינב קאבלה: לא, אני אפילו לא הבנתי מה התכניות, הכל היה כל כך באוויר, אבל בסדר.

עינב קאבלה: אנחנו נעקוב אחרי זה ונמשיך עם מר שמעון שמואלי, מנהל קשרי ממשל בגוגל ישראל.

שמעון שמואלי: שלום ותודה רבה על רשות הדיבור, כבוד היו"ר.

שמעון שמואלי: אני יכול להגיד תודה להרבה מהשותפים שלנו שנמצאים סביב השולחן, אבל זה ייקח יותר מדי זמן אז תודה לכולם.

שמעון שמואלי: אני רוצה להגיד שגוגל נמצאת בפוזיציה מיוחדת ומשמעותית בנושא של העסקת חרדים.

שמעון שמואלי: המוטיבציה אצלנו מאוד גדולה להעסיק יותר חרדים, יש לנו עובדים חרדים וחרדיות כיום, אבל היינו רוצים לראות יותר.

שמעון שמואלי: מאחר והמוטיבציה גבוהה, ההנהלה שלנו היא נכונה לעשות את השינויים שחברי הכנסת דיברו עליהם, כדי לאפשר קליטה של עובדים חרדים, ודבר נוסף שאנחנו עושים, אנחנו מאוד מאוד מעורבים ומושקעים בכל התכניות, אם זה תכניות של קמא טק, של סטארט-אפ ניישן סנטרל, ציינו את אדווה, עשינו סימולציה לתלמידות של אדווה לפני שבועיים, של שלושה ימים, על מה זה אומר לעבוד בגוגל ואיך עושים את זה.

שמעון שמואלי: ואני חושב שיש פה ידע ורצון רציני שהיינו רוצים לשתף בו.

שמעון שמואלי: כך שאני מזמין אתכם, את הוועדה, ברשותך, היו"ר, למפגש אצלנו בגוגל כדי לדבר בעצם מה זה אומר מבחינת התעשייה ומה הצרכים של התעשייה, כדי לקלוט יותר עובדות ועובדים מהמגזר החרדי.

שמעון שמואלי: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה, אני מודה לך על ההזמנה.

עינב קאבלה: אנחנו אמנם בתקופת קורונה אבל אני מקווה שנצליח למצוא את הדרך לממש את זה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: נעבור למר אהרון ספראי, מנכ"ל עמותת המוח היהודי בהייטק.

עינב קאבלה: JBH.

עינב קאבלה: שלום.

אהרון ספראי: תודה.

אהרון ספראי: קודם כל תודה לכם על זה שהעליתם את זה לסדר היום ויש כאן ממש רצון לקחת את זה שלב קדימה מעבר לדיבורים, למעשים.

אהרון ספראי: מה שהיה חסר לי כאן - - - זה הנושא של נשים חרדיות שעוסקים בזה, אם זה בשכר שלהן, בהכשרות שלהן וכמובן הבנות החרדיות היום זה בראש מעיינן להיות מתכנתות וטובות ולהביא פרנסה הביתה.

אהרון ספראי: הנושא של גברים חרדיים, אני חושב שהוא עוד רחוק מאוד מאוד מפתרון.

אהרון ספראי: התהליך של גבר חרדי נשוי היום לצאת מהכולל, ברגע שהוא החליט שהוא יוצא והוא צריך פרנסה, היום להגיע לתעסוקה, הוא רחוק עוד מאוד מאוד ממה שנמצא, יש הכשרות מאוד טובות, כל מיני יוזמות שקיימות.

אהרון ספראי: אני חושב שכאן צריך לעשות משהו שהוא קצת מעבר למה שקורה היום.

אהרון ספראי: הסתכלתי על המצגת, לא היו נתונים מבחינת גברים ונשים חרדים, אלא באופן כללי על הדבר הזה.

אהרון ספראי: אני לא רואה שם את התנופה הגדולה וגם ממה שאני יודע וממה שקראתי אין נתונים רשמיים בנושא הזה, וכאן צריך לעשות משהו קצת יותר גדול.

אהרון ספראי: אני חושב שצריך לקחת מודלים קיימים ולעשות להם scaling, להגדיל את מה שקיים, מה שעובד, להמשיך עם זה הלאה ולא להתחיל לייצר מחדש, כי אם היום יתחילו לחשוב לעשות דברים מחדש, אנחנו נראה את התוצאות אולי עוד 20 שנה, לקחת מודלים קיימים ולראות איך הופכים אותם מ-100 איש או 70 בשנה ל-200 בשנה, כי היום גבר חרדי שיוצא מהכולל שאין לו שום הכשרה, הוא מאוד יודע ללמוד לבד, יש לו יכולת חשיבה מדהימה והכל, אבל היום תוך שנה או שנתיים לראות אותו בתוך התעשייה, זה משהו שהוא הרבה יותר מאתגר ומהנסיון הלא גדול שיש לנו, מ-150 מתכנתים שהיום נמצאים בתעשייה, אם זה בחברת רב-טק שאצלנו או שנמצאים בתעשייה הכללית ומשתלבים יופי בתעשייה בכל החברות, ממובילאיי ועד סטארט אפים במרכז, צריך לחשוב איך עושים את המודלים האלה ב- scalingהרבה יותר גדול.

אהרון ספראי: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: אנחנו קצרים בזמן אז אני נאלצת לקצר.

עינב קאבלה: אחרונת הדוברים בזום, גברת פטריסיה להי אנגל מהרשות לחדשנות.

פטריסיה להי אנגל: שלום.

פטריסיה להי אנגל: אני ממלאת מקום ראש הזירה החברתית ציבורית ברשות החדשנות.

פטריסיה להי אנגל: אני רוצה לברך על קיום הדיון הזה, לא ארבה בדיבור.

פטריסיה להי אנגל: באמת תודה, אני חושבת שהנושא מאוד חשוב.

פטריסיה להי אנגל: אגיד כמה מילים על מה אנחנו עושים.

עינב קאבלה: רק בקצרה כי אנחנו מוגבלים בזמן.

עינב קאבלה: אם אפשר לתמצת לדקה או שתיים.

פטריסיה להי אנגל: כן.

פטריסיה להי אנגל: רק להגיד שאנחנו אמונים על הגדלת מעגל המועסקים בתעשיית ההייטק, בסביבה של ההייטק, אנחנו לא - - - אוכלוסיות, בשביל זה אנחנו עובדים מאוד צמוד עם זרוע העבודה, עם שירה וכל הצוות, ואנחנו, על אף המשבר, יש עדיין מחסור ואנחנו פה בשביל גם לתת מענה לכשל שוק שקיים וכשל השוק פה מאוד משמעותי בקרב החרדים.

פטריסיה להי אנגל: התכניות שקיימות ברשות, וקיימות תכניות חדשות, אני רק אגיד כמה מילים עליהן.

פטריסיה להי אנגל: קודם כל הסתכלנו על נושא של יזמות מחוללת תעסוקה.

פטריסיה להי אנגל: בסופו של דבר התפקיד של רשות החדשנות היא לתמוך ביזמות, בהקמה של סטארט-אפים ובאוכלוסייה החרדית זיהינו שיש קושי לגייס גיוסים ראשונים ולכן בכל הנושא של אוכלוסיות, גם נשים, גם חרדים וגם ערבים, יש אחוזי צמיחה יותר גבוהים של75% ו-70% בשנה השניה, בתכניות שמוגשת לקרן המו"פ של חברות הזנק שהן בבעלות של יזם שעונה להגדרות של אוכלוסייה בתת ייצוג.

פטריסיה להי אנגל: מהקמת התכנית אני חושבת שאישרנו תקציבים של 54 מיליון שקלים, ואנחנו רואים עליה מאד משמעותית, משה פרידמן הזכיר את זה במצגת, והאתגר הבא שלנו הוא לא כמות המגישים אלא בעצם עליית אחוזי האישורים של החרדים במסלול הזה.

פטריסיה להי אנגל: המסלול השני שאני רוצה להזכיר הוא מסלול סיירת התכנות, שזה בעצם מענה למחסור, תכנית של הכשרה חוץ-אקדמאית שאתם מכירים, שהם מאוד hands on, נותנים עבודה מאוד פרקטית ומאפשרים לאנשים להשתלב אחרי זה מאוד מהר בתעשייה, המודל של הסיירות הוא מודל של pay per result, שמי שמצליח להגיע להשמות גבוהות אחרי התכנית מקבל תימרוץ לפי משתתף, ונתנו תימרוצים נוספים למשתתפים חרדים, אבל לצערי פה המספרים לא גבוהים, כי בסופו של דבר לוקחים בעיקר אנשים שיש להם איזה שהוא רקע מדעי או רקע אחר ועושים הסבה לנושא של coding, ולכן אחוזי החרדים בתכנית הזאת לא גבוהים, ולכן השקנו לפני שבועיים את קרן הון אנושי, שהיא בעצם מודל חדש מתוך הבנה שהאתגר הוא מאוד מורכב, פיתחנו מודל שמתאים הרבה יותר לדנ"א של הרשות ומעודד חדשנות ומתמקד באתגרים ולא בפתרונות במודל גמיש, ומודד כל מיני תכניות הכשרה, אם זה של עמותות אם זה של חברות הכשרה, חברות השמה, כל מיני סוגים של מגישים יכולים להגיש למסלול הזה, לקבל תמיכה שהוא אחוז מהתקציב שמוגש למסלול.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו נבחן את ההגשות לפי כל מיני אמות מידה שקשורות גם לתוספתיות - - - גבוה, גם כמובן לנושא של שילוב אוכלוסיות.

עינב קאבלה: אני נאלצת לקצר אותך בגלל קוצר הזמן, אנחנו חייבים לסיים את הדיון, אז בשתי מילים אחרונות כדי שלא יצא שקטעתי אותך באמצע.

פטריסיה להי אנגל: תודה.

פטריסיה להי אנגל: אז מה שמאוד חשוב זה הקול הקורא הראשון שמגדיר תחומים מועדפים בנושא של אוכלוסיות שהן בתת ייצוג בתעשיית ההייטק, חרדים, נשים, ערבים, גם פריפריה חברתית וגיאוגרפית, נמצאים בסדר עדיפויות במסלול הזה.

פטריסיה להי אנגל: אנחנו עובדים בשיתוף עם זרוע העבודה גם בבחינת הבקשות, ואני חושבת שפגשנו הרבה מאוד מהשחקנים החרדים באקו סיסטם ואנחנו כבר אותתנו לאגף תקציבים שנצטרך יותר תקציב.

עינב קאבלה: תודה פטריסיה מהרשות לחדשנות.

עינב קאבלה: חברי ח"כ משה ארבל, אתה רוצה לומר כמה מילים לפני שאני מסכמת?

משה ארבל: ממש בקצרה, מכיוון שאנחנו ב-13:00 כבר מתחילים בוועדת הפנים דיון נוסף.

משה ארבל: אני מודה לך על ההשקעה של הזמן הזה של הוועדה בנושא הכל כך חשוב.

משה ארבל: אני מודה לכל השחקנים שהגיעו לכאן, אני מצפה כמובן לפני דברי הסיכום, שהנושא הזה לא יסתכם בדיון אחד ונעשה גם מעקב בסוגיה הזאת דיון המשך.

משה ארבל: בנוסף, אולי פניה באופן מיידי לסגן ראש אגף תקציבים, הממונה של איציק דניאל שהיה כאן, אסף וסרצוק, בכדי שלקראת פתיחת שנת הלימודים יוכלו לתת מענה ודאי להערכות משרד האוצר אגף תקציבים לסוגיות שעלו כאן.

משה ארבל: ישנן תכניות, כפי שהוצג, צריך לדעת איך אנחנו לא מאבדים שנת לימודים יקרה מאוד עבור אוכלוסייה כל כך גדולה.

משה ארבל: ובאמת תודה רבה לכולם.

משה ארבל: ולך גבירתי, תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה לך ח"כ משה ארבל.

עינב קאבלה: ח"כ אבוטבול.

משה אבוטבול: אני מאוד מאוד שמח שהדיון הזה מתקיים, אבל איך שאומרים אצלנו 'תם ולא נשלם'.

משה אבוטבול: זו רק בעצם ההתחלה ואנחנו צריכים לחזק את - - -

עינב קאבלה: הגדרת נכון.

עינב קאבלה: תם ולא נשלם.

עינב קאבלה: אני רוצה לסכם את הדיון.

עינב קאבלה: נגיע לתודות בסוף אבל אני רוצה להגיד פה בצורה ברורה, אמרתי את זה גם קודם בשיחה עם אגף תקציבים.

עינב קאבלה: אנחנו דורשים ומצפים לתשובות קונקרטיות, לתשובות ענייניות ולא לדברים כלליים, שלא נותנים לנו שום אינפורמציה למה הולך לקרות עכשיו או מה הולך לקרות בעוד חודש, ולזה אנחנו מצפים בכמה היבטים.

עינב קאבלה: קודם כל, השקעה של המדינה ביוזמות ממשלתיות.

עינב קאבלה: היום השקעה, אם הבנתי נכון, עומדת על משהו כמו בסך הכל 15 מיליון שקלים, זה מה שראיתי לפחות בדו"ח ואנחנו בהחלט קוראים גם למשרד העבודה ובטח למשרד האוצר ולאגף תקציבים לחזק ולהוסיף באופן משמעותי את התקצוב כדי לעודד שילוב חרדים בתעשיית ההייטק ולשפר את מערכי הסיוע הממשלתיים, ועל כך נבקש לקבל התייחסות קונקרטית בישיבת המעקב שלנו.

עינב קאבלה: נושא שיפור לימודי ההנדסה במכללות ובסמינרים.

עינב קאבלה: גם כאן התקצוב נמוך לעומת התקצוב הקיים במוסדות להשכלה גבוהה.

עינב קאבלה: גם ברור לנו שנדרש פתרון בשיפור המסלולים הקיימים ללימודי הנדסאות בהם משתתפים חרדיות וחרדים, באופן שישפר את רמת הלימוד ויביא יכולת לשלב את הבוגרים והבוגרות במשרות טובות ואיכותיות, וזה גם כחלק מהצורך בצמצום פערי השכר ששמענו עליהם.

עינב קאבלה: אני חושבת שנכון יהיה להתייחס אולי בדיון הבא גם לכל הסיפור הזה של פערי שכר שנובעים בין היתר מחברות כח אדם וכולי.

עינב קאבלה: נגענו בזה היום קצת, בעיני לא מספיק, אז נרחיב על זה.

עינב קאבלה: כאמור, שיפור ההכשרות בסמינרים, נגעתי בזה בנקודה הקודמת.

עינב קאבלה: חייבים לקדם את הפתרונות שנמצאים על השולחן.

עינב קאבלה: אני מבינה שיש שיח, אבל מעבר ללהגיד שיש שיח, אנחנו רוצים לדעת כיצד זה מתקדם לכדי ביצוע וכמו שח"כ ארבל אמר, אי אפשר לחכות חודשים, ולפספס שנת לימודים.

עינב קאבלה: בעניין הזה בהחלט נפנה לסגן ראש אגף תקציבים גם כדי לקבל תשובות מיידיות, אפילו עוד לפני הדיון הבא.

עינב קאבלה: זה בגדול.

עינב קאבלה: אין ספק שמילת המפתח פה היא שילוב איכותי והחתירה לזה וזה יפתור גם בעיות נוספות שנגענו בהן בדיון הזה.

עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכל המשתתפים, שלא אתחיל לנקוב בשמם כדי לא חלילה לפספס ולפגוע בכבודו של אף אחד, אבל באמת לכל מי שנמצא כאן ולכל מי שנמצא בזום וטרח והשקיע את הזמן ואת המרץ ואת היכולות שלו.

עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכולכם, אני רוצה להודות לחבריי חברי הכנסת שהגיעו לדיון ולקחו חלק בדיון, חלקם נאלצו לצאת, ולחברי ח"כ משה ארבל יישר כח גם על היוזמה.

עינב קאבלה: זה לא מהיום שאתה נותן חשיבות רבה לנושא הזה ולנושאים חברתיים רבים נוספים, גם ח"כ קלנר שהיה פה ויזם איתך.

משה אבוטבול: זו אחת הדוגמאות שלנו להצלחה גדולה.

עינב קאבלה: אגב, הוא יודע טוב מאוד שאת הצעת החוק הראשונה שהגשתי בנושא חברתי לא פחות מזה, בחרתי ושמחתי שהוא הסכים להשתתף איתי בהגשתו אבל זה עניין אחר.

עינב קאבלה: אז אני בהחלט מכירה ומוקירה.

עינב קאבלה: אז באמת תודה רבה לכולם.

עינב קאבלה: אחרונים חביבים מאוד צוות הוועדה המסור, מנהלת הוועדה תודה לך, ולכל הצוות, נעמי ונעמה, תודה רבה לכולכם.

עינב קאבלה: בהחלט נעדכן אתכם על הישיבה הבאה כדי שנמשיך ונעקוב.

עינב קאבלה: תם ולא נשלם.

עינב קאבלה: תודה.