ועדה משותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לפי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה מעצרים), כנסת 23, פרוטוקול מספר 1, 2020-08-24 12:30

עינב קאבלה: צהריים טובים, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה המשותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת החוקה חוק ומשפט, היום יום שני ד' באלול תש"ף, 24 באוגוסט 2020.

עינב קאבלה: על סדר היום צו סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה-מעצרים)

עינב קאבלה: (מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני), התש"ף-2020, בעקבות בקשה של השר לביטחון פנים.

עינב קאבלה: ביושבנו כוועדה משותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת חוקה, לאחר שהוקמה באישור ועדת הכנסת והצו שמגיע אלינו על ידי השר לביטחון פנים, לאחר קבלת אישורו של שר האוצר ולאחר התייעצות עם שר המשפטים, הובא לכאן לדיון עם בקשה שנאשר אותו.

עינב קאבלה: אני מציעה שנפתח עם היועצת המשפטים לוועדה להקראת נוסח הצו.

נירה לאמעי רכלבסקי: לאור הנחיות היועץ המשפטי מה-10 באוגוסט, זו הצעה, מהיום כל חקיקת המשנה תהיה "הצעת צו", "הצעת תקנות".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מניחה שזה יצא קודם אבל זה: "הצעת צו סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים)(מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני), התש"ף-2020.

נירה לאמעי רכלבסקי: בתוקף סמכותי לפי סעיף 22יב לחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996 (בצו זה – חוק המעצרים), בהסכמת שר האוצר" כאן תקנתי "בהתייעצות עם שר המשפטים" ולא "לאחר", זה לשון החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: "ובאישור הוועדה המשותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור:

נירה לאמעי רכלבסקי: המספר המרבי של מפוקחים שניתן לפקח עליהם בעת ובעונה אחת בפיקוח אלקטרוני הוא 1,250 מפוקחים

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: נפתח עם עורך הדין אריאל סיזל, היועץ המשפטי למשרד לביטחון פנים, בבקשה.

אריאל סיזל: שלום לכם, ברכות לוועדה המשותפת, לגברתי היושבת הראש.

אריאל סיזל: יש לי הזכות ליטול חלק בכינון הוועדה המשותפת הזאת למדע ולחוקה בכנסת הנוכחית, שיהיה בהצלחה לכולנו.

אריאל סיזל: נושא הפיקוח האלקטרוני מוסדר בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים), התשנ"ו-1996.

אריאל סיזל: אני אגיד כמה דברים כלליים כרקע לנושא של הפיקוח האלקטרוני, לפני שנצלול לתוך הצו עצמו.

אריאל סיזל: מטרת הפיקוח האלקטרוני היא לשמש כחלופת כליאה, לא חלופת מעצר, לעצורים עד תום ההליכים ולאסירים שמשוחררים על תנאי רישיון חלף מעצרם, במקום המעצר.

אריאל סיזל: התנאים בנושא הזה מוסדרים בחוק, כאשר ההחלטה הסופית נתונה בידי בית המשפט.

אריאל סיזל: אנחנו מדברים על תכנית של הפיקוח האלקטרוני שהחלה בפיילוט במשרד לביטחון הפנים עוד ב-2005 ו-2006 במסגרת החקיקה הקיימת ואז ההתייחסות לפיקוח האלקטרוני הייתה כחלופת מעצר ולא תוקנה החקיקה.

אריאל סיזל: מה שקרה, בעקבות כך שהיה קושי לאכוף את משטר הפיקוח, הוחלט לעגן את כל הנושא של הפיקוח האלקטרוני בחוק ואכן הנושא הזה הוסדר בחקיקה בחוק פיקוח אלקטרוני, על עצור ואסיר משוחרר על תנאי כתיקוני חקיקה תש"א-2014.

אריאל סיזל: למעשה החוק נכנס לתוקפו ב-2015.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון קטן שמחויב לפרוטוקול, הייתה חקיקה בהוראת שעה מ-2009 ועד 2014.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוראת שעה שחודשה 4 פעמים, שיצרה מסגרת שהתירה להפעיל את הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: אני אבקש לדייק את הדברים.

אריאל סיזל: ב-2009 הייתה הוראת שעה שהסמיכה את השב"ס לנהל את היחידה של הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: היא לא עשתה שום הסדרה של הפיקוח האלקטרוני, של שמטר הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: פשוט, מכיוון שהיחידה הוקמה בהתחלה במשרד לביטחון הפנים, הוחלט להעביר אותה לשירות בתי הסוהר, היה צורך לתקן את פקודת בתי הסוהר ולהסמיך את השב"ס גם לטפל בפיקוח האלקטרוני שלמעשה זה עיסוק שנמצא מחוץ לחומות בתי הסוהר.

אריאל סיזל: לכן הייתה הוראת שעה שעסקה נקודתית בהסמכת השב"ס לטפל באירוע של הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: כל ההסדרה של הפיקוח האלקטרוני, של השימוש בכלי הזה, של אוכלוסיית היעד, של משטר הפיקוח, כל הדברים הללו הוסדרו בחוק שחוקק ב-2014 ונכנס לתוקפו ב-2015.

אריאל סיזל: החוק הזה שעליו אנחנו מדברים, הסדיר את מעמדו המשפטי של הפיקוח האלקטרוני, את המנגנון ליישומו, בכלל זה גם את הבניית שיקול הדעת השיפוטי באשר למעצר נאשמים בפיקוח אלקטרוני או לשחרור על תנאי של אסירים בפיקוח.

אריאל סיזל: תנאי הפיקוח האלקטרוני וסמכויות שב"ס לצורך ניהול תכנית הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: הוא גם קבע מנגנון להפסקת הפיקוח האלקטרוני לגבי מפוקח שהפר את תנאיו ועוד כהנה וכנהנה.

אריאל סיזל: חשוב להבין שבעבר, כשזה עוד היה במסגרת פיילוט, אם היה לנו מפוקח שהפר את תנאי משפט הפיקוח, אז היה צריך להגיש תלונה למשטרה והמשטרה הייתה פותחת בחקירה ומנהלת את זה כמו כל תיק רגיל.

אריאל סיזל: מטבע הדברים זה לא היה בראש סדר העדיפויות של משטרת ישראל ולכן לא הייתה אכיפת יתר, היו הרבה מאוד הפרות והיה צורך לגבש מנגנון אחר ולכן הוענקו כל מיני סמכויות לגורמי השב"ס גם להפסיק אפילו את הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: השינוי המשמעותי הוא שבית המשפט, כשמגיע אליו מועמד לפיקוח, צריך לקבוע שהוא בסטטוס של עצור ורק אחרי שבית המשפט קבע שאנחנו רואים את המועמד לפיקוח בסטטוס של עצור, אזי בוחנים היתכנות הן טכנולוגית והן מבחינת יכולות אחרות, להכניס אותו לפיקוח אלקטרוני.

אריאל סיזל: זאת אומרת הוא עצור בתנאי פיקוח אלקטרוני בדרך כלל בביתו אבל זה יכול להיות גם במקום פיקוח אחר.

אריאל סיזל: עכשיו אני עובר לנושא של מספר המפוקחים.

אריאל סיזל: למה אנחנו בכלל נדרשים לוועדה המשותפת?

אריאל סיזל: מספר המפוקחים נקבע בסעיף 22יב לחוק סמכויות אכיפה (מעצרים), התשנ"ו-1996, שקובע שהשר לביטחון הפנים בהסכמת שר האוצר בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדה משותפת לוועדת המדע והטכנולוגיה ולוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת יקבע בצו מספר מרבי של מפוקחים שניתן לפקח עליהם בעת ובעונה אחת בפיקוח אלקטרוני ורשאי הוא לקבוע כאמור בחלוקה לפי מחוזות.

אריאל סיזל: לעניין זה המספר המרבי שיקבע השר יכלול הן עצורים בפיקוח אלקטרוני לפי חוק זה והן אסירים ששוחררו על תנאי בפיקוח אלקטרוני לפי הוראות סעיף 13א' רבתי בחוק שחרור על תנאי ממאסר.

אריאל סיזל: מכסת המפוקחים בפיקוח האלקטרוני נקבעה עוד לפני שנים בוועדת היגוי בין משרדית בהשתתפות כלל הגופים שמעורבים בתכנית בנושא התכנית של הפיקוח האלקטרוני והיא עמדה על 750 מפוקחים, שזה כולל עצורים עד תום ההליכים ואסירים משוחררים על תנאי.

אריאל סיזל: אבל צריך לציין שישנה הוראת מעבר, זה סעיף 7ב' שקובע את הוראת המעבר שם נקבע ש"עד לקביעתו לראשונה של צו בעניין מספר מרבי של מפוקחים כאמור בסעיף 22 יב לחוק המעצרים בנוסחו בסעיף 1(5) לחוק זה, תהיה מכסת המפוקחים כפיש נקבעה לעניין זה ערב תחילתו של חוק זה".

אריאל סיזל: הווה אומר, שמכיוון שהחוק חוקק ב-2015 ומספר המפוקחים עד לחודש מרס 2020 עמד על כ-550 מפוקחים, אזי לא היה צורך בכלל להגיע לוועדה של הכנסת על מנת להתקין בצו מכסת מפוקחים חדשה שכן לא התקרבנו בכלל למכסת המפוקחים הישנה שעדיין בתוקף מתוקף אותה הוראת מעבר.

אריאל סיזל: לכן לא הייתה פניה לוועדה המשותפת.

אריאל סיזל: מה שקורה החל ממרס 2020, במסגרת המאמץ שלנו ושל שירות בתי הסוהר למניעת התפשטות נגיף הקורונה במתקני הכליאה, הוחלט שצריך גם לרווח את מקומות הכליאה ובמסגרת הזו הותקנו כל מיני תקנות לשעת חירום שעוסקות בשב"ס.

אריאל סיזל: בין היתר הוצאו לחופשה מיוחדת כל מיני אסירים שהגיעו עד 30 יום לפני מועד השחרור שלהם והייתה גם תקנה לשעת חירום שהותקנה על ידי הממשלה והגדילה את מכסת המפוקחים בפיקוח אלקטרוני עד ל-1000 מפוקחים.

אריאל סיזל: אלה תקנות שהותקנו בחודש מאי האחרון.

אריאל סיזל: המגמה הייתה לרווח את מקומות הכליאה ולהכניס כמה שפחות אנשים למתקני הכליאה שאין באמת צורך אמיתי וזה יצר עליה מאוד משמעותית בכמות העצורים שבתי המשפט התבקשו לבחון בעניינם מעצר בפיקוח אלקטרוני חלף מעצר במתקני הכליאה של שב"ס.

אריאל סיזל: העלייה הזו נמשכה, אבל התקנות לשעת חירום פוקעות אחרי 90 יום ולכן אנחנו זקוקים כרגע לצו של השר לביטחון הפנים על מנת להגדיל את המכסה ואנחנו מבקשים להעמיד אותה ל-1,250.

אריאל סיזל: כרגע הנתונים הם שאנחנו עומדים על כ-800 מפוקחים בסך הכול בפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: מתוכם 702 עצורים ו-98 אסירים ברישיון.

אריאל סיזל: בעניין הזה ירחיבו אנשי השב"ס שנמצאים כאן.

אריאל סיזל: לפני סיום אני מבקש לומר כמה מילים למה אנחנו מבקשים בצו להעמיד את המכסה ל-1250 מפוקחים.

אריאל סיזל: יש עליה מתמדת במספר המפוקחים מתחילת התפשטות נגיף הקורונה בישראל, כפי שתיארתי בצורה כללית קודם לכן.

אריאל סיזל: דבר נוסף, זה קשור לראייה ארוכת טווח שלנו, הפיקוח האלקטרוני הוא חלק ממכלול הצעדים שהחליטה עליהם הממשלה, אני מדבר על החלטת הממשלה 291 מה-2 לפברואר 2020 שנועדה לאפשר למדינה לעמוד בפעימה השנייה שקבע בג"ץ, שטח המחייה כפי שאתם מכירים.

אריאל סיזל: יש בבג"ץ שטח המחייה שהעמיד את המטרז' לכל אסיר ועצור על 4.5 מטר.

אריאל סיזל: מכיוון ששב"ס היו רחוקים מאוד מעמידה ביעד הזה, החליטה הממשלה לאחר עבודת מטה מאומצת בראשות מזכיר הממשלה לעשות כל מיני תכניות, הן של בינוי ותכניות נוספות של הרחבת חלופות כליאה על מנת שהמדינה תוכל לעמוד בפעימה השנייה של בג"ץ שטח מחייה.

אריאל סיזל: אכן החלטת הממשלה שהתקבלה בתחילת החודש קבעה גם שהפיקוח האלקטרוני הוא אכן חלופת כליאה טובה וצריך יהיה להגדיל את המכסה על 1250 מפוקחים.

אריאל סיזל: זאת בין היתר גם לרווח את מקומות הכליאה כחלק ממכלול חלופות הכליאה הן לעצורים והן לאסירים.

אריאל סיזל: לכן אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את הצו שמעמיד את המכסה ל-1250 מפוקחים.

אריאל סיזל: אני אומר שאנחנו מדברים על כלי שהוא מאוד יעיל מהרגע שעבר לאחריות שב"ס, מאוד אפקטיבי, יש מיעוט הפרות של משטר הפיקוח.

אריאל סיזל: העסק מנוהל בצורה מאוד טובה ויעילה ועל כך ידברו מן הסתם גם הדוברים האחרים.

עינב קאבלה: כמה שאלות, אם אני מבינה נכון העלייה ל-1250 נועדה לספק את המענה לדרישת הריווח, אין מעבר לכך צורך אחר?

אריאל סיזל: אני מחלק את זה לשניים, כרגע, בהתחשב בכך שאנחנו בעיצומו של משבר הקורונה, אמרתי ששב"ס עשו מספר מהלכים, יחד עם המשרד לביטחון הפנים, על מנת למנוע את כניסתו של הנגיף למתקני הכליאה.

אריאל סיזל: אחד מהם זה היה לרווח את מקומות הכליאה ולהגדיל את מספר המפוקחים בפיקוח אלקטרוני, בין היתר באמצעות הוראה להתקנת התקנות לשעת חירום שהותקנו במאי.

אריאל סיזל: מעבר לזה, על מנת שנוכל בראייה ארוכת טווח לעמוד בדרישות של בג"ץ שטח מחייה, יש תכנית שמזכיר הממשלה עמל עליה רבות בשיתוף עם גורמי משרד המשפטים, האוצר ומשרד לביטחון הפנים, של מכלול חלופות כליאה ואחת מהן זו החלופה של הפיקוח האלקטרוני שכפי שאמרתי הוא כלי אפקטיבי שהוכיח את עצמו שמונע את נזקי המעצר במתקני הכליאה.

אריאל סיזל: לכן סברה הממשלה שראוי להרחיב את השימוש בכלי הזה.

עינב קאבלה: כיצד ניתן להסביר את העלייה מ-1000 ל-1250.

עינב קאבלה: ראינו שבמאי ההחלטה הייתה על 1000.

עינב קאבלה: מה מקור העלייה והדרישה להעלות?

אריאל סיזל: אנחנו רואים מגמה של עליה מתמשכת.

אריאל סיזל: אנחנו מדברים על צו שהוא צו קבוע ועלייה מתמשכת.

אריאל סיזל: יש גם קריאת כיוון לכל הצדדים.

אריאל סיזל: הממשלה מכוונת לחזק את השימוש בכלי הזה ואנחנו מקווים שגם בתי המשפט יזרמו אתנו על מנת לעודד את השימוש בכלי שהוכיח את עצמו מעל ומעבר כי כמו שאמרתי זו חלופת כליאה במקום מעצר, מונע נזקים של מעצר, לכן יש חשיבות לקדם אותו.

עינב קאבלה: הבנתי את הנימוקים.

עינב קאבלה: הנימוקים היו קיימים גם כשהחלטתם על 1,000.

עינב קאבלה: אני רוצה לקבל הסבר על המספר 1,250.

אריאל סיזל: ההחלטה שלנו על 1,000 הייתה החלטה ממוקדת לצורך התקנות לשעת חירום, שתקנות לשעת חירום מטבע הדברים הם תקפים לזמן קצר ולא מתייחסים לראייה ארוכת טווח.

אריאל סיזל: אנחנו מסבירים את הנושא בצו שיהיה צו קבוע.

אריאל סיזל: אנחנו רוצים כבר לתת כיוון ל-1250 כי אנחנו מעריכים שאכן תהיה הגדלה מאוד משמעותית בשימוש בכלי הזה בעתיד הקרוב.

אריאל סיזל: הנושא מתוקצב ושב"ס ערוך לקלוט את אותה כמות של מפוקחים.

עינב קאבלה: שאלה נוספת, האם קיימת תשתית לתמוך בהגדלה הזאת, אבל אני מניחה שאת השאלה הזאת עדיף שאשאל את נציגת השב"ס.

אריאל סיזל: אני אשמח ששב"ס יתייחסו לעניין.

עינב קאבלה: תודה לך בשלב זה.

עינב קאבלה: נעבור לרב כלאי תמר דורי, יועצת משפטית ביחידת מעוז בשירות בתי הסוהר.

עינב קאבלה: אבקש את התייחסותך הכללית לצו וגם את ההתייחסות לשאלה האם קיימת תשתית לתמוך בהגדלה, מכיוון שאנחנו מדברים על אירוע שיש בו חברה שמפעילה את השירות, סיירים שאמורים לפעול כדי לוודא שהכול בסדר, אתכם כחלק מכל המערך הזה.

עינב קאבלה: ספרי על המערך שמפעיל את זה וגם האם קיימת תשתית מספקת לתמוך בהגדלה מ-750 ל-250?

תמר דורי: שלום וברכה, בהמשך לדברים של אריאל סיזל, הדברים לא פועלים בוואקום אלא יד ביד.

תמר דורי: היחידה, גם היום, נכונה לטפל במספר המפוקחים שכבר עלו וגם ערוכה לטיפול בעלייה ניכרת במספר ואני אתייחס לכמה פרמטרים.

תמר דורי: קודם כל, גם בעת הזו, ככל שיש עלייה מדורגת, השב"ס כבר ערוך כארגון לתוספת תקנים קיימת עד לעלייה מדורגת של 1,000 מפוקחים וערוך גם לפעימה נוספת של 1200 מפוקחים, גם מבחינת תקנים, גם מבחינת אבזור, גם מבחינת כל מה שמערך הפיקוח דורש.

תמר דורי: אני אומר שיש לנו כבר עתודה של אנשי פיקוח אנשי שטח, שכבר עברו קורסים וכבר הוכשרו לתפקידם, כעתודה שאמורה להתחיל ולתפקד ברגע שיש אישור לעליית המכסה.

תמר דורי: היא יכולה להיות משובצת כבר בעת הזו, בשלוחות שמפעילות לנו את מערך הפיקוח בשטח.

תמר דורי: במובן הזה, מבחינת שב"ס, מבחינת יחידת מעוז, אנחנו ערוכים לטיפול בכל המפוקחים שיגיעו אלינו בחודשים ה'קרובים.

תמר דורי: לעניין החברה המפעילה, החברה שמפעילה היום את מערך הפיקוח, את האלמנטים הטכניים, חברת G1, במכרז למול החברה ובהסכם מול החברה בוודאי שגם מבחינת האלמנטים הטכניים וגם מבחינת האלמנטים של הסיור היא ערוכה לטיפול בכמויות הרבה יותר גדולות ממה שאנחנו מחזיקים כרגע בפועל.

תמר דורי: האלמנט של 750 היה מספר מינימום מבחינת החברה כך שבוודאי היכולת שלה לטפל במספרים גדולים יותר כבר קיימת ומוכנה.

תמר דורי: מבחינת המערך הכולל לא צפויה להיות שום בעיה בטיפול במספר המפוקחים.

תמר דורי: אנחנו הגורם המבצע, כפי שאמר אריאל, אין הנחתום מעיד על עיסתו, אבל אנחנו יכולים לומר מספר נתונים שמעידים על כך שיש אפקטיביות למה שאנחנו עושים ונמשיך ונעשה את זה ככל שיאשרו לנו מספרים גבוהים יותר כי אנחנו גורם מבצע שערוך לבצע את העבודה שלו על הדרך הטובה ביותר.

תמר דורי: נתון אחד שישפוך אור על הדברים בכללותם, יש לנו 82% מפוקחים שלא מפרים בכלל את משפט הפיקוח.

תמר דורי: אפילו לא הפרה אחת.

תמר דורי: מתוך אלו שכן מפירים, כמעט 60% מפרים רק הפרה אחת כדי לנסות את המערכת ולא שבים להפר.

תמר דורי: אני חושבת שאלו נתונים שמדברים בעד עצמם.

תמר דורי: הם לא צפויים להשתנות גם אם נעלה במספר המפוקחים, שכן כמו שאמרתי, כל המערך שלנו יגובה בהתאם, המערך של השטח שלנו יגובה בהתאם, כל המערכים הכלליים "תומכי הלחימה", גם הם יגובו.

תמר דורי: כך שלא צפויה להיות שום ירידה באיכות הפיקוח או הפתעות שמצפות לנו.

עינב קאבלה: את רוצה לתאר לנו איך המערך עובד כדי שנבין מה קורה מרגע שמפוקח מקבל אזיק אלקטרוני מבחינת הקשר אליכם ולחברה ולמעקב אחר אותו מפוקח.

תמר דורי: קודם כל, ברגע שבית המשפט מחליט על מעצרו של מפוקח באיזוק אלקטרוני, כמו שאמר היועמ"ש, אלו מפוקחים שלמעשה צריכים להיות ברי מעצר.

תמר דורי: זאת אומרת אנחנו חלופת כליאה, רק מפוקחים שהחליטו שהם ברי מעצר ולמעשה עברו את חלופות המעצר שיכולות להיות רלוונטיות לגביהם, החליטו שאין חלופת מעצר ש - - - את המסוכנות, או אז נבחנת האפשרות לאיזוק אלקטרוני.

תמר דורי: אנחנו כצעד ראשון נשלחים על ידי בית המשפט לביצוע של בדיקה מקדימה במקום הפיקוח.

תמר דורי: הבדיקה נועדה לבדוק אך ורק את מקום הפיקוח, לא את המפוקח כמובן, אנחנו גורם מבצע ואנחנו לא בודקים את הקליינטורה, אנחנו בודקים רק את מקומות הפיקוח.

תמר דורי: אנחנו אמורים להשיב לבית המשפט אם המקום עצמו ישים לפיקוח מכמה פרמטרים: קודם כל תשתית התקשורת במקום, האם היא יכולה להכיל איזוק אלקטרוני.

תמר דורי: תנאי מחייה בסיסיים, שיאפשרו לבן אדם לחיות במקום הזה בכבוד.

תמר דורי: מטבח, שירותים, מקלחת, מיטה ראויה, משהו שיאפשר לו להחזיק שם תקופה והנושא שלשמו התכנסנו, מכסה למפוקחים, האם יש מכסה שיכולה להכיל מפוקח נוסף.

תמר דורי: אלו פרמטרים שאנחנו משיבים לגביהם לבית המשפט.

תמר דורי: בהינתן שהמקום ישים לפיקוח על כלל הפרמטרים, בית המשפט למעשה נותן צו למעצרו של המפוקח באיזוק אלקטרוני.

תמר דורי: אז אנחנו נכנסים ביתר שאת לתמונה, אנחנו שולחים למעשה את החברה המפעילה להתקין את המפוקח לאחר שהוא משתחרר ממתקן הכליאה.

תמר דורי: כמובן בצורה מתואמת מול מתקן הכליאה, כדי שהטכנאי יחכה למפוקח, יזהה אותו באמצעות זיהוי חד חד ערכי בצמיד שמוצמד על ידו של המפוקח במתקן הכליאה.

תמר דורי: יוצא אתו לכיוון מקום הפיקוח ושם מותקן לו צמיד של ממש על קרסולו של המפוקח ויחידה ביתית שמותקנת במקום הפיקוח.

תמר דורי: שני האלמנטים האלה מתקשרים זה עם זה.

תמר דורי: המקלט שיש במרכז הבית והצמיד המותקן על קרסולו של המפוקח הם האלמנטים שמתקשרים זה עם זה וכך אנחנו קולטים את המפוקח.

תמר דורי: יצוין שאנחנו מדברים על אזורי רדיוס, אזור שלמפוקח מותר או אסור לצאת ממנו.

תמר דורי: זה לא ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס במובן הזה שהוא יוצא ממקום הפיקוח שהותר לו, שבית המשפט התיר לנו, אז אין לנו דרך לדעת איפה הוא נמצא.

תמר דורי: משעה שהוא נכנס לפיקוח שלנו, המשל"ט שלנו רואה אותו.

תמר דורי: במובן זה שיש מגוון סוגים של הפרות שעשויות להתרחש שהמשל"ט שלנו רואה.

תמר דורי: למשל, כל ניסיון להסיר את האזיק מהרגל, כל ניסיון לנתק את המקלט מהחשמל.

תמר דורי: כמובן יציאה מטווח הפיקוח, נפילת מתח, תקלת חשמל.

תמר דורי: כל האלמנטים האלה יחוו לנו חיוויים שונים במשל"ט הפיקוח שלנו, שכמובן כמרכז שליטה ביצועי יודע להפעיל את כל הגורמים הרלוונטיים כדי להוציא פעולה.

תמר דורי: הסיירים של החברה המפעילה, שסמכותם צרה יחסית, היא רק להגיע עם גורמים אזרחיים, הם רק מגיעים למקום הפיקוח ומזהים את המצוקה בהתאם לתמונה, מזהים אם הוא נמצא או לא נמצא.

תמר דורי: אם הוא לא נמצא במקום הפיקוח הם הולכים ומגישים תלונה בתחנת המשטרה המפקחת.

תמר דורי: כאן נכנס אחד האלמנטים של המשטרה שמלווה אותם יד ביד לאורך התהליך הזה ומגישים תלונה בתחנת המשטרה המפקחת ומעבירים את המשך הטיפול לאנשי השטח שלנו, למבררים שהם אנשי סגל שב"ס, שלמעשה לוקחים את זה מכאן וממשיכים את כל הבירורים.

תמר דורי: הם קבלו לכך סמכויות מפורשות בחוק, גם להיכנס למקום הפיקוח, גם לדרוש מכל אדם שעשויה להיות לו נגיעה בעניין למסור את שמו, פרטיו ולשפוך כל אור שעשוי להיות על האירוע שהתרחש לכאורה, אם הם יודעים את מקום הימצאו של המפוקח, את כוונותיו, לאן הלך, אם יש לו כוונות לשוב וכל השאלות הרלוונטיות שיכולות להיות לדבר הזה.

תמר דורי: למעשה אנשי השטח שלנו הם מיצוי המידע הראשוני שיש לנו לגבי המקרה, זה בעת שמפוקח מפר.

תמר דורי: אבל אנחנו נמצאים בשטח גם אם מפוקח שקט לחלוטין.

תמר דורי: לאחר שקלטנו מפוקח, בראש ובראשונה אנחנו מגיעים אליו לביקור בית ראשוני, זה ב-24 שעות הראשונות ואם זה לא קורה פיזית ב-24 הראשונות מאיזו שהיא מניעה ויש שיחה טלפונית ארוכה ומשמעותית, בעוקב לכך הם מיד יגיעו אליו הביתה.

תמר דורי: אנשי השטח שלנו עובדים בצמדים למען ביטחונם, שיהיה יותר מסודר.

תמר דורי: מגיעים בצוות לפי גזרות טריטוריאליות למקום הפיקוח לפגישה ארוכה ומשמעותית עם המפוקח.

תמר דורי: מסבירים לו את כל כללי עשה ואל תעשה הנוגעים לתכנית.

תמר דורי: אפילו ברזולוציה של כניסה לבריכה, ג'קוזי, לפעולת המכשיר בשבתות ובחגים, לאיפה בדיוק מותר לו להיות ואיפה אסור לו להיות.

תמר דורי: עלה קשר שלו עם גורמי הפיקוח שלנו, עם מרכז השליטה שעובד 24/7, 365 יום בשנה, עם משרד הרישום שלנו שמקבל את כל ההחלטות הספציפיות לגביו במהלך התיק שלו.

תמר דורי: אם נפתחים לו חלונות על ידי בית המשפט הוא חייב להתקשר ולוודא שהחלון אכן הוזן במערכת.

תמר דורי: את כל יחסי הגומלין בינו לבין היחידה המפקחת מתארים לו בפגישה הראשונית הזו, כך שלמעשה בסוף הפגישה, שאגב הוא מקבל אחריה טופס עם כל האלמנטים המשמעותיים וגם חותם עליו, גם חוברת הדרכה מסודרת על כל האלמנטים של הפיקוח, אפילו על המכשיר, על הרזולוציות השונות של המכשיר.

תמר דורי: בן אדם יוצא מפגישה כזו ובאמת מבין את כל הרעיון של הפיקוח ואת כל הרזולוציות המדויקות שבו ואותו צוות מפוקחים, שמגיעים מוכנים לפגישה הזו ברמת קריאת כל המסמכים המשפטיים של המפוקח, מיהו המפוקח, מה החלטות בעניינו, המסוכנות שלו, האם יש התייחסות למסוכנות שלו בהחלטות בית המשפט.

תמר דורי: יש לנו קצין מודיעין ביחידה ששופך אור גם מבחינה מודיעינית ויש את הקשר עם משטרת ישראל שמתבצע לפני הביקור הזה, ועדה להערכת מסוכנות על ידי קצין בכיר במשטרת ישראל שקובע באותה עת עם הפורום הנוכח את מסוכנותו של המפוקח וקובע רפרנט ספציפי שמבקש לדעת על הפרות של המפוקח וכל מיני הדגשות ספציפיות לגבי מפוקח.

תמר דורי: יותר מזה, לגבי מפוקחים מועדים, יש ועדה שנקראת ועדת התראה שמתרחשת בתוך הזרועות המבצעיות שלנו בשלוחות, שדנה במפוקחים שעלולים להיות להם אלמנטים מועדים ונותנת להם דגש יותר.

תמר דורי: אנחנו לא מזלזלים באף מפוקח, כל מפוקח יזכה לפיקוח ראוי ואפקטיבי.

תמר דורי: יחד עם זאת מפוקחים שיש להם מסוכנות יתרה, אנחנו נשים דגש אקסטרה.

תמר דורי: גם מפוקחים שקטים לחלוטין, שלא מתריעים במערכת, לא מרעישים וחיים את חייהם בשקט, גם הם יזכו לראות אותנו באופן תכוף.

תמר דורי: אנחנו מגיעים גם לביקורי בית יזומים כדי לראות מה הלך הרוח במקום הפיקוח, לראות אם הערבים מסתדרים, לראות אם יש שאלות, אם יש משהו שאנחנו לא רוצים לפספס בהמשך, רגישות כלשהי.

תמר דורי: אני אוסיף על זה שעל פי החוק יש לנו מערך של ליווי סוציאלי שאנחנו חייבים להעניק למפוקחים ככל שהם רוצים בכך.

תמר דורי: לכן מפוקח שמעוניין בכך כאמור מקבל בתחילת הפיקוח שלו, בחודשים הראשונים של הפיקוח, ליווי סוציאלי על ידי זכיין שזכה במכרז, היום זו עמותת "שכולו טוב".

תמר דורי: היא שולחת נציגים של ליווי סוציאלי אחת לשבועיים למום הפיקוח במידה שעולה עניין שמצריך תדירות יתר יש קצין ליווי סוציאלי ביחידה, שהוא למעשה איש הקשר למול הגורם הזכייני ובאישורו אפשר להגביר את התדירות או להוסיף מפגשים.

תמר דורי: הגורם הזה אמור לתווך למפוקח ולבאי ביתו ולערבים שלו את ההבנה וההכרה שמדובר במעצר ולא מה שנקרא מעצר בית, שי גם מפוקחים שהם לקוחות חוזרים, אז חשוב להסביר להם את ההבדלים בין מה שקורה היום לבין מה שקרה בעבר, למרות שהם מבינים את זה די מהר מהנוכחות העיקשת שלנו בשטח מהקשר הבלתי אמצעי של המבררים שלנו עם המפוקחים.

תמר דורי: אגב, אנחנו מזהים גם מחויבות של המפוקחים לפי כמות השיחות שאנחנו מקבלים למשל"ט בכל שעה.

תמר דורי: יש אפילו מפוקחים או מי מטעמם שהתקשר אלינו כדי להגיד לנו שנתקשר למשטרה כי הקשר אתנו הוא יותר ישיר ובלתי אמצעי.

תמר דורי: אנחנו מזהים מחויבות גם באמצעות הטלפונים שאנחנו מקבלים כדי להודיע שהוא מאחר בחמש דקות, הוא תקוע בפקק, יש שריפה ועוד כהנה וכהנה.

תמר דורי: אני רוצה לוודא שיש לי חלון, לא רוצה שניתן לו הפרה, העורך דין שלו אמר לו שמותר, מה אנחנו אומרים, כל מיני דברים כאלה.

תמר דורי: אנחנו בהחלט מזהים מחויבות משיחות הטלפון שכולם מוקלטות לצורך למידה ולצורך יכולת להתחקות אחר אלמנטים מסוימים בשיחות, ככל שצריך אותם אל מול המפוקחים.

תמר דורי: הפיקוח כולו מהודק במובן הזה שיש לנו גורמי שטח, גורמי מטה, כולם עובדים יד ביד.

תמר דורי: יש לנו סמכות להפסיק פיקוח לכאלה שלא מוצאים את עצמם בתכנית.

תמר דורי: לכאלה שלא מבינים את מרחבי המותר והאסור.

תמר דורי: היד שלנו לא קלה על ההדק במובן הזה שמפוקח שמתאמץ להצליח בתכנית, מועד פה ושם מחוסר הבנה או מחוסר גורם מפקח הולם, ננסה להכיל בגבול הטעם הטוב.

תמר דורי: בוודאי לא נחזיק מפוקחים שמקומם לא צריך להיות אתנו ושלא מבינים את גודל האחריות שבית המשפט שם על כתפיהם שעה שהוא לא נתן להם להיות במתקן כליאה אלא נתן להם להיות בבית.

תמר דורי: נתן בהם אמון נרחב.

תמר דורי: מי שמועל באמון הזה לא יהיה בפרויקט של האיזוק האלקטרוני אבל אנחנו בהחלט מנסים לראות מיהם אותם מפוקחים שמסוגלים להכיל את הכללים האלה ואת התכנית הזו והקשר הבלתי אמצעי עם המבררים שלנו עוזר לזה לקרות.

תמר דורי: במידה ומפוקח לא מבין את הכללים ולא מתמיד בהם, יש לנו הליך מנהלי סדור, יש סוהרים בכירים שמבצעים שימועים.

תמר דורי: אלה למעשה מפקדי השלוחות האזוריות.

תמר דורי: יש שלוש שלוחות אזוריות: שלוחת צפון שיושבת ליד בית סוהר מגידו, שלוחת מרכז שיושבת במחוז מרכז ברמלה ושלוחת דרום שיושבת ליד משטרת לכיש באשקלון.

תמר דורי: לכל שלוחה כזו יש מפקד או מפקדת בדרגת סגן גונדר.

תמר דורי: הם הגורמים שמבצעים את השימוע שנועד לשמוע את המפוקח לאחר שמטיחים בפניו את ההפרות שהוא ביצע.

תמר דורי: הוא יכול להצדיק את עצמו, הוא יכול כמובן להגיע עם עורך דין להליך הזה, עם ערב שהוא מחויב להגיע אותו ואנחנו נשמע את כל הנוגעים בדבר.

תמר דורי: לאחר מכן הגורם המשמע ימליץ המלצתו בפני הממונה על הפיקוח האלקטרוני שהוא הגורם הממונה בחוק, בדרגת גונדר משנה, כשיר להיות שופט שלום, הוא זה שמוסמך לקבל החלטות בעניינם של מפוקחים המפרים את משטר הפיקוח.

תמר דורי: יצוין שאנחנו לא גורם חלוט.

תמר דורי: על החלטת הממונה יש ביקורת שיפוטית מובנית בחוק.

תמר דורי: ככל שמדובר בבגיר – תוך 72 שעות, קטין – תוך 36 שעות.

תמר דורי: עניינו אמור להגיע לבית המשפט שבוחן את סבירות החלטת הממונה כפיש התקבלה.

תמר דורי: הוא מוסמך לאמץ את החלטתו ולהותירו במעצר של ממש עד תום ההליכים.

תמר דורי: הוא יכול שלא לקבל את החלטתו ולהחזיר מפוקח למקום הפיקוח.

תמר דורי: יש גם אופציית ביניים הנתונה אך ורק לבית המשפט, שזה להחזיר אותו לפיקוח בתנאים אחרים.

תמר דורי: ערבים אחרים, מקום פיקוח אחר, עוד ערבים ועוד כהנה וכהנה שינויים שהוא מוסמך לקבל.

תמר דורי: כאן למעשה נשלם מעגל הפיקוח האלקטרוני.

תמר דורי: יש כאלה שנפסק להם הפיקוח ואחר כך חזרו למקום אחר.

תמר דורי: יש כאלה שכבר הוכנסו למעצר עד תום הליכים מאחורי סורג ובריח וחודש לאחר מכן הציעו מקום פיקוח חדש ונכנסנו אלינו פעם נוספת.

תמר דורי: זה המעגל השלם של הפיקוח.

תמר דורי: מתחיל מהחלטת בית המשפט למעצרו של המפוקח באיזוק ומסתיים במידת הצורך באחת משתיים: או בתהליך טבעי של גזר דין או הפסקה בהחלטת בית המשפט מסוג אחר, או בהפסקת פיקוח מטעמנו לאחר הפרות.

תמר דורי: זה תהליך הפיקוח בכללותו.

עינב קאבלה: תודה, זה היה הסבר מקיף בהחלט.

עינב קאבלה: ציינת הפרות, נשמח לדעת כמה הפרות היו בשנים 2019-2020, כמה מהם חזרו למעצר ואת החלוקה בין הפרות טכניות להפרות מהותיות.

עינב קאבלה: דבר שני, כשהסברת על האזיק האלקטרוני רציתי לשאול על איזו טכנולוגיה מופעל האזיק?

עינב קאבלה: דיברת על הפסקות חשמל, כך שאשמח לשמוע גם על הטכנולוגיה?

עינב קאבלה: דבר נוסף שציינת, הזכרת אירוע של הפרה, לא הבנתי כמה זמן עובר מרגע ההפרה עד הרגע שנכנסים למקום הפיקוח.

עינב קאבלה: לא היה לי ברור מה קצב הדברים, כשאותרה הפרה, כמה זמן עובר עד למגע עם המפוקח?

תמר דורי: הטכנולוגיה שעל בסיסה עובד האיזוק האלקטרוני היא טכנולוגיה שמכונה RF, גלי רדיו מושתתת על תשתית סלולרית.

תמר דורי: היא קולטת רדיוס, יש במכשיר ארבעה סוגי טווחים, מטווח מינימום עד טווח מקסימלי שמותאם לכיול לגודל המבנה הרלוונטי, מדירת חדר ועד דירת שלוש קומות, עושים את ההתאמה הרלוונטית.

תמר דורי: ככל שיש חצר למקום שהיא פרטית ומגודרת, ננסה להכיל אותה בטווח האיזוק ככל שהיא נקלטת.

תמר דורי: התשתית המגבה היא תשתית קווית של בזק.

תמר דורי: אם שתי התשתיות האלה קורסות, יש סוללת גיבוי של 48 שעות שאמורה לגבות את זה.

תמר דורי: עד היום לא היו תקלות מרחיקות לכת מעבר לזה שהמערכת קרסה על כלל מרכיביה.

עינב קאבלה: לגבי זה, נדרש שלכל מפוקח יהיה קו בזק, אם יש לו קו טלפון אחר, לא ניתן לקיים את האיזוק?

תמר דורי: תשתית בזק היא לגיבוי בלבד.

תמר דורי: התשתית היא קודם כל תשתית סלולרית.

תמר דורי: ברוב המוחלט היום של המקומות יש תשתית סלולרית נאותה.

תמר דורי: יחד עם זאת, הקשר הטכני בין המכשירים לבין התשתית אכן מושתת היום על חברת בזק ואנחנו בפתחו של מכרז חדש שבמכרז הזה אנחנו דורשים שתהיה היתכנות פעולה מול רשתות נוספות.

תמר דורי: זה בדיוק כדי לענות על הפרמטר הזה.

עינב קאבלה: מתי אמור להיפתח המכרז?

תמר דורי: המכרז אמור לצאת ולהתפרסם בסוף השנה.

עינב קאבלה: היום זה מושתת על RF כמו של לחצני מצוקה של קשישים?

תמר דורי: אני אשמח אם נציג החברה שנוכח פה יענה על זה כי אני לא בקיאה ברזולוציה המדויקת איך זה עובד.

תמר דורי: הוכנסו במסגרת המכרז החדש שעתיד לצאת מספר אלמנטים שנועדו לחפות על כשלים כאלה ואחרים, או על חוסרים כאלה ואחרים שהיו במכרז בעת האחרונה.

עינב קאבלה: טוב שאמרת שאתם הולכים לקיים על זה חשיבה לקראת המכרז החדש כי נשמע לי בכובע לא מקצועי, זה נשמע שזה יכול להיות יותר טוב.

תמר דורי: אנחנו אחרי החשיבה הזאת.

תמר דורי: זה אחד הלקחים הברורים והמובנים.

תמר דורי: זה משהו שהולך להיכנס בפועל כדרישה ואנחנו מקווים שיהיה מישהו שיוכל לענות עליה.

תמר דורי: זה נועד לפתור את הסוגיה הזאת.

תמר דורי: אני שבה ומדגישה שמדובר בתשתית שהיא תשתית גיבוי.

תמר דורי: בראש ובראשונה האיזוק על תשתית סלולרית ולכן התשתית הזו אמורה לגבות במצב של נפילות.

תמר דורי: בחמש שנים שאנחנו פועלים במתוכנת הזו כמעט ולא היו טענות סביב העניין, למעט מעטות שנבדקו נקודתית ונמצאו להם פתרונות כאלה ואחרים.

עינב קאבלה: אם יש אירוע מפוקח שיצא משטח ביתו, השטח בו האזיק יודע לדבר עם הקו, אתם תדעו לאתר אותו דרך התשתית הסלולרית?

תמר דורי: אנחנו לא יודעים לאתר אותו, הטכנולוגיה אינה טכנולוגיית ג'י.

תמר דורי: פי.אס.

תמר דורי: ברגע שהאדם יוצא מהשטח שהתיר לו בית המשפט, אנחנו לא יודעים איפה הוא מסתובב ומה מעשיו.

תמר דורי: זו לא טכנולוגיה שמושתת על איכון ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס ולכן ברגע שהוא יוצא מהטווח שמותר לו, לדאבוננו אנחנו לא יודעים איפה הוא נמצא.

עינב קאבלה: חלק מהמחשבה שלכם לקראת המכרז הבא לא כולל אפשרות לג'י פי אס?

תמר דורי: בהחלט כולל אפשרות לג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס.

תמר דורי: החוק כפי שהוא כתוב במתכונתו היום אמנם לא מכיל מערך של ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס, אבל ככל שתתקבל החלטה שכזו, המכרז הבא יהיה ערוך לכך בהחלט.

עינב קאבלה: אי אפשר להפריד את זה מהדיון שעושים פה.

עינב קאבלה: אם אנחנו מדברים על הגדלת המכסה אנחנו צריכים לוודא שעומדת לשימוש טכנולוגיה שנותנת מענה באספקטים שונים, שאני מבינה מההסבר שלך שלא קיימים היום.

עינב קאבלה: טוב שאתם חותרים לשנות את הדברים במכרז הקרוב הבא.

עינב קאבלה: דבר שני, זה נכון יהיה לתת התייחסות קונקרטית ודרישות שיאפשרו שימוש באזיק גם אם אותו מפוקח יצא מהטווח, אם זה בטכנולוגיית ג'י.

עינב קאבלה: פי.

עינב קאבלה: אס או בכל טכנולוגיה אחרת.

תמר דורי: אני מבקשת לחדד במילה את הנושא הזה.

תמר דורי: הנושא של טכנולוגיית ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס נדון בזמנו טרום כניסת החוק.

תמר דורי: הטכנולוגיה קיימת בארץ והיא לא מופעלת.

תמר דורי: זה בוודאי לא רק לפתחו של שירות בתי הסוהר.

תמר דורי: צריך להחליט פה החלטה עקרונית איזה אלמנטים מפעילים ואיזה לא.

תמר דורי: זו אופציה שאנחנו דואגים שתהיה קיימת, אבל החוק כפי שהוא כתוב היום לא ערוך לג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס, צריך יהיה לערוך שימועים נוספים כדי להכיל את הטכנולוגיה הזו, אבל אנחנו נדאג שהיא תהיה קיימת להפעלה ככל שהגורמים הרלוונטיים יחליטו על כך.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בפירוש היה על הפרק כשהוועדה המשותפת דנה בחוק וגם לאחר מכן, כשהגשתם את הדיווחים ב-2016-2017, ב-2018 לא היה דיון, אבל נושא הג'י.

נירה לאמעי רכלבסקי: פי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אס היה כל הזמן על השולחן כמשהו שנתבקשתם לענות עליו.

תמר דורי: אני שוב אומרת שהנושא של ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס הוא זה לא לפתחנו במובן הזה, כשהתקבלה החלטה עקרונית באיזה סוג טכנולוגיה מפעילים את המערך הזה.

תמר דורי: זו לא הייתה החלטה שב"סית באופייה בהכרח.

תמר דורי: ככל שיוחלט בהמשך הדרך משיקולים כאלה ואחרים להפעיל מערך של ג'י.

תמר דורי: פי.

תמר דורי: אס שיש לו את המורכבות שלו ועל כך יסבירו האנשים הטכנולוגיים, קטונתי, אנחנו נהיה ערוכים לבצע, אבל כמובן שלא מדובר בהחלטה של השב"ס.

עינב קאבלה: אני מבינה שלדעתך זו שאלה למשרד לביטחון הפנים.

תמר דורי: בין היתר, יחד עם גופים נוספים.

עינב קאבלה: כמה זמן עובר מרגע ההפרה עד לרגע שאתם חותרים למגע עם המפוקח וכמה הפרות היו בשנים 2019-2020?

תמר דורי: ממוצע של הפרות בשנים האלה, בחודשים הרלוונטיים בהם מדדנו באופן מדוקדק בין מרץ לסוף יולי בעקבות העלייה הדרמטית של הקורונה שהיוותה עלייה משמעותית במספר המפוקחים, אז ב-2019 בתקופה מקבילה היו 349 הפרות, בעוד שבתקופה מקבילה בשנת 2020 היו 460.

תמר דורי: אני בהחלט יכולה להגיד שכמות ההפרות לא גדלה משמעותית בכלל כי מדובר בהלימה עם העלייה במספר המפוקחים.

תמר דורי: מדובר על אחוז ביחס לכלל המספרים, נשארה אותה רמת הפרות.

תמר דורי: לא זיהינו עלייה במספר ההפרות, לא זיהינו בעליה במספר התגובות החריגות הנדרשות מאתנו, אנחנו יכולים לומר שהפיקוח נשאר איתן ויציב גם בעלייה הדרמטית של תקופת הקורונה.

תמר דורי: לא זיהינו עלייה ניכרת במספר ההפרות, על אף הגדילה המשמעותית במספר המפוקחים.

עינב קאבלה: המספרים כוללים גם הפרות טכניות וגם הפרות מהותיות?

תמר דורי: הפרות טכניות מבחינתנו הן לא הפרות.

תמר דורי: ככל שמדובר במצב שבו חלה תקלה טכנית במכשיר או הייתה נפילת חשמל באופן כללי שאנחנו כמובן מוודאים אותה מול חברת חשמל לא רק על בסיס מה שהמפוקח אומר לנו, זו לא הפרה שתיזקף לחובתו של המפוקח אם הדברים לא תלויים בו.

תמר דורי: יותר מזה, יש אירועים שמתחילים בהפרות ואחר כך נסגרים כי הם מגובים במסמכים.

תמר דורי: למשל אדם שמביא מסמך רפואי, מביא פרוטוקול מבית המשפט שמעיד על שעת יום הדיון שבאמת היה ארוך יותר מהחלון שניתן לו מלכתחילה ועוד כהנה וכהנה נסיבות שסוגרות את האירוע לא כהפרה.

תמר דורי: משהו שמהותו טכנית ואינו נזקף לחובתו של המפוקח.

תמר דורי: כאשר עוברים לדברים שכן נזקפים לחובתו של המפוקח, יש הפרות שהן הפרות רגילות, שזוכות לטיפול ויש הפרות שהן הפרות מהותיות, שהחוק קבע לנו מהן.

תמר דורי: החוק נתן ארבעה סעיפים שונים שמגדירים לנו הפרה מהותית באופייה.

תמר דורי: זה יכול להיות יציאה ממקום הפיקוח שלא על פי התכנית שנקבעה לו, שבפרשנות מרחיבה של הסעיף יש גם שימוש בחלון שלא למטרתו.

תמר דורי: למשל מפוקח שקיבל חלון ליציאה לדיון משפטי ובמקום זה בחר ללכת לאכול עם המשפחה או לים או כל מקום אחר, זו הפרה מהותית.

תמר דורי: הפרה מהותית נוספת יכולה להיות ניסיון להזיק לציוד הפיקוח למקלט או לאזיק.

תמר דורי: הפרה נוספת יכולה להיות ביצועה של עבירה נוספת בתקופת הפיקוח ולבסוף, חוסר שיתוף פעולה עם מי מנציגי החברה המפעילה, משטרת ישראל או שירות בתיה סוהר.

תמר דורי: זה למעשה מה שהחוק מכנה הפרה מהותית.

תמר דורי: כשדיברתי על מספר ההפרות זה כולל גם הפרות מהותיות באופיין וגם הפרות רגילות או הפרות שנדרש סבר של שתי הפרות כדי שנגיע לשימוע.

תמר דורי: למשל היעדר של ערב במקום הפיקוח.

תמר דורי: בית המשפט קבע ערב למפוקח, באנו לביקור יזום והמפוקח היה ללא ערב.

תמר דורי: לא די בהפרה אחת כזו כדי שאדם יובא לשימוע ולהפסקת פיקוח, אלא בפעם הבאה שנבוא והוא יהיה לאל ערב, אז נטפל בזה במישור הזה.

תמר דורי: כך שמספר ההפרות שנתתי כולל גם הפרות שהם רגילות וגם הפרות שהן הפרות מהותיות.

תמר דורי: לשאלתך השלישית, מטבע הדברים, היות והמפוקחים שלנו פרושים מדן ועד אילת ויש לנו שלוחות אזוריות שמורכבות משלושה צוותים של מבררים עכשיו, כמובן שהם יורחבו בעת הצורך, נכון להיום בשלוחה צפונית יש לנו ארבעה צוותים?

תמר דורי: אבל הפרישה היא פרישה ארצית על כל המשתמע מכך ולכן מטבע הדברים אנחנו לא יכולים להיות בכל מקום תוך דקות.

תמר דורי: כמובן שאנחנו מערבים את משטרת ישראל ופותחים אירוע שם ויש לנו את הסיירים של החברה המפעילה שנדרשים להגיע למקום הפיקוח עד שעה מקסימום, בדרך כלל זה קורה הרבה לפני ומעבירים את המידע בצורה המהירה ביותר.

תמר דורי: במקביל לשליחת הסייר, מרכז השליטה שלנו כבר פותח אירוע ב-100, אין מצב שבו מפוקח יצא ועכשיו מחכים שתקרה הפתעה ורק אחר כך מתעוררים.

תמר דורי: מרכז השליטה שלנו פעיל 24/7, 365 יום, מגיב לאירועים בדקות.

תמר דורי: שולחים צוות למקום הפיקוח, שולחים סייר למקום הפיקוח.

תמר דורי: משתדלים לעשות את זה בדרך המהירה ביותר.

תמר דורי: לדאבוננו אנחנו לא יכולים להתחייב על דקות מכיוון שאנחנו פרושים מדן ועד אילת.

תמר דורי: יחד עם זאת אנחנו משתדלים לעשות את זה בדרך המהירה ביותר והיעילה ביותר.

עינב קאבלה: תודה רבה על ההסבר המקיף והתשובות לשאלות.

עינב קאבלה: מר דן גפן, ראש מטה השר לביטחון פנים, בבקשה.

דן גפן: שלום וברכה.

דן גפן: אני רוצה לתת הקדמה קצרה ולציין שסוגיית האיזוק האלקטרוני רלוונטית גם לעניין הצפיפות אבל גם לעניין זכויות האסיר, אני אצטט מדו"ח דורנר ודו"ח גולדברג שיש הלימה בעונש של הבן אדם.

דן גפן: ככל שניתן ללא סיכון למצוא פתרון מאסר שהוא פחות קשה, אז בהחלט שתהיה הלימה.

דן גפן: גם סוגיית הצפיפות היא סוגיה של זכויות אדם.

דן גפן: הצפיפות בבתי הסוהר היא בעיה רצינית, לא רק בגלל שבג"ץ אמר זאת, אלא בגלל שמאז ומעולם זה היה ברור לכולם וההיסטוריה הישראלית מלאה בחוקים שהמטרה שלהם הייתה לצמצם צפיפות.

דן גפן: צפיפות בבתי הסוהר זה דבר שגורם בין היתר לפגיעה בכבודם של האנשים, על אף שהם אסירים ומגיע להם להיענש, אבל בסופו של דבר כשאתה שם אסירים לא מסוכנים עם אסירים מסוכנים, או אסירים במצב קשה, הם הופכים לאנשים מסוכנים אחר כך וזו לא המטרה שלנו.

דן גפן: לגבי הטכנולוגיות השונות, הנושא הגיע גם אלינו, הדברים האלה נמצאים על שולחננו, אנחנו בוחנים אותם ואם תהיינה לנו תשובות יותר קונקרטיות לגבי זה, נעדכן בהמשך.

עינב קאבלה: נשמח לקבל עדכון.

עינב קאבלה: תודה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר שנושא האסירים עלה על השולחן לצד נושא העצורים, האם אפשר לקבל נתונים לגבי המספרים היחסית מועטים של אסירים המשוחררים על תנאי ברישיון עם אזיק אלקטרוני?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני יודעת שהיה רצון שדווקא פלח מספר האסירים יגדל, איפה הדברים עומדים היום?

נירה לאמעי רכלבסקי: מה המדיניות?

נירה לאמעי רכלבסקי: לדעתי המספר הכולל הוא 10% משמשים לשחרור של אסירים ברישיון.

דן גפן: הנתונים שקיבלתם הם גם הנתונים שאני קיבלתי.

דן גפן: בהשכלה הסטטיסטית שלי יש בזה גם היגיון מסוים לאור העובדה ששיעור המסוכנים מקרב האסירים, אני מרשה לעצמי להעריך כי לא מדדתי את זה באופן מדעי, כנראה גבוה יותר משיעור המסוכנים בקרב העצירים, לכן זה יכול להסביר את זה.

דן גפן: את צודקת לגבי העיקרון שחלופות מאסר באופן כללי, או מאסר בקהילה זה בהחלט כיוון שאנחנו מחפשים אותו, מכוונים אליו ויש גם את דו"ח דורנר שמדבר על כך.

דן גפן: הרעיון הוא שגם אסיר ישאף להיות יותר טוב גם כדי לקבל את אותה חלופת המאסר וזה גם יעזור לו לא להתחבר לגורמים שליליים בתוך כתלי בית הסוהר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שהרשות לשיקום האסיר הייתה שמחה לקבל יותר מכסות.

נירה לאמעי רכלבסקי: שהמכסות נקבעות לה מראש.

נירה לאמעי רכלבסקי: כי האסיר שכבר ריצה את מרבית המאסר שלו הרבה פעמים משוקם ויש שם עיקרון מסדר מאוד ברור של שיקום אסיר באמצעות שחרור באזיק.

נירה לאמעי רכלבסקי: האם הכוונה כשהמכסה תגדל לתת יותר לאסירים?

נירה לאמעי רכלבסקי: מה המדיניות בעניין הזה הולכת להיות?

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע המכסה היא בידיים של השר.

דן גפן: אשמח לקבל פרטים.

דן גפן: אני לא מכיר את הפרטים לעומקם בהקשר הזה.

דן גפן: תעבירו לנו את השאילתות בצורה מסודרת ואני מבטיח לבחון את זה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: נעבור להתייחסותה של ד"ר נורית יכימביץ' כהן ממרכז המחקר והמידע שהכינה מסמך על הפיקוח האלקטרוני כחלק מנושא רחב יותר.

עינב קאבלה: תודה על האינפורמציה שהנגשת לנו לפני הדיון, נשמח לשמוע את ההתייחסות שלך בעניין.

נורית יכימביץ' כהן: אני רוצה להתחבר בקצרה לנושא המסוכנות.

נורית יכימביץ' כהן: את המספרים בתקופת הקורונה שמעתם כבר, אנחנו עם 800 ו-700 מתוכם עצורים עד תום ההליכים.

נורית יכימביץ' כהן: אבל אחד הדברים שלמדנו בזמן שגרה זה שניצול התקנים לא היה מלא.

נורית יכימביץ' כהן: נתונים על פיקוח אלקטרוני הגיעו אלינו בכמה נקודות זמן כשאני יכולה להגיד שב-2018 היה בערך 50% ניצול וב-2019 שיעור הניצול גדל לכ-70%, אולי מעט יותר.

נורית יכימביץ' כהן: אבל הדבר הגורף ביותר שאפשר להגיד זה ששיעור הניצול אף פעם לא היה מלא, אף פעם לא הגענו ל-750 תקנים.

נורית יכימביץ' כהן: שאלנו את עצמנו למה זה קורה?

נורית יכימביץ' כהן: קיבלנו תשובה ממשרד המשפטים שהבהירו לנו שבעצם אין מטרה למצות את מספר התקנים המלא, שהיה אז 750, הדבר אופטימלי ביותר הוא להפנות לפיקוח האלקטרוני את מיש רמת המסוכנות שלו מאפשרת את זה, מי שנחשב ללא מסוכן.

נורית יכימביץ' כהן: זה מה שגרם לנו לבקש לקראת הדיון הזה משב"ס נתונים לפי סוגי העבירות.

נורית יכימביץ' כהן: אין לנו נתונים על התפלגות העבירות לפני משבר הקורונה, אבל אפשר לראות במסמך שהעברתי לוועדה טבלה שיש בה את סוגי העבירות.

נורית יכימביץ' כהן: ניתן לראות שחלק מהעבירות הן עבירות חמורות של אלימות, לרבות רצח.

נורית יכימביץ' כהן: זה לגבי רמת המסוכנות של ה-700 עצורים.

נורית יכימביץ' כהן: במסמך לא מופיעים נתונים שהגיעו אלי אחרי שסגרנו את המסמך לגבי ה-97 אסירים שהם אסירים ברישיון ששוחררו באמצעות ועדת שחרורים ונמצאים באחריות רש"א.

נורית יכימביץ' כהן: גם בקרב האסירים האלה יש לנו אסירים שריצו מאסר בגלל רצח, הריגה ועבירות חמורות כגון זה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: אני אשמח להתייחסות לעבירות שהציגה נורית במסמך, אני מודה שמעט החריד אותי לראות שמשחררים בפיקוח אלקטרוני עצורים באשמה של אונס בכוח או באיומים, רצח.

עינב קאבלה: עו"ד סיזל, האם תוכל להניח את דעתנו בנושא הזה?

אריאל סיזל: במסגרת ההסדר החוקי שנקבע בחוק למעשה חלק מההסדרה של הנושא של הפיקוח האלקטרוני, היה לקבוע רשימה של עבירות שהאחראים לביצוע אותן עבירות לא יוכלו להיכנס לתכנית הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: אם מדובר במי שחשוד בעבירה של חברות בארגון פשיעה, אם חשוד בביצוע של אלימות במשפחה, אלימות חמורה וכדומה, בגלל שאותה אוכלוסייה היא אוכלוסייה בעלת מסוכנות גבוהה.

אריאל סיזל: יחד עם זה, על פי דרישה של אנשי היועץ המשפטי לממשלה ובצדק, נשאר פתח לבית המשפט להחליט מטעמים מיוחדים שירשמו גם אותם לקלוט במסגרת תכנית הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: כך שאם ברשימה שקיבלת לעיונך את רואה גם כל מיני חשודים בביצוע עבירות חמורות שנקלטו בפיקוח האלקטרוני, זה בגלל החלטה שיפוטית כי בסופו של דבר ההחלטה היא החלטה של בית משפט ובית המשפט, יש לו והוחלט להשאיר לו את הפתח גם להכניס כל מיני נאשמים בביצוע עבירות שמופיעות ברשימה של העבירות המוחרגות, להכניס אותם בכל זאת למסגרת התכנית של הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: כך שגם אם לא נוח לנו עם זה, בסופו של דבר מדובר בהחלטה שיפוטית.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אני ארצה לשמוע בנושא הזה גם את נציג הפרקליטות, עו"ד ארז בן ארויה.

ארז בן-ארויה: צהריים טובים לכולם.

ארז בן-ארויה: אתייחס לכמה נושאים שעלו קודם, כפי שאמר עו"ד סיזל היועץ המשפטי מהבט"פ, ההחלטה אם להורות על מעצר בפיקוח, זה לא שחרור לפיקוח אלקטרוני, אלא מעצר בפיקוח אלקטרוני וזה חשוב, כי כך קבע המחוקק, שהסטטוס הנורמטיבי של אדם שנמצא בפיקוח אלקטרוני הוא סטטוס של עצור, זה מי שלא מתאים לחלופת מעצר, כלומר לשחרור בתנאים מגבילים אלא מקומו בבית מעצר.

ארז בן-ארויה: בית המשפט רשאי, לא חייב, לבחון אפשרות להורות על מעצרו בפיקוח אלקטרוני.

ארז בן-ארויה: כפי שציין אריאל, המחוקק קבע שעבירות שיש לגביהן חזקת מסוכנות כפי שקבוע בחוק המעצרים ועבירות נוספות כמו ארגוני פשיעה וכדומה, לנאשמים שמיוחסות להם עבירות כאלה הם ככלל לא מתאימים בכלל לשהות במעצר בפיקוח.

ארז בן-ארויה: ההחלטה הסופית היא שלהם, לעיתים מורים על מעצר בפיקוח גם של נאשמים בעבירות רצח וכן הלאה, על אף התנגדות הפרקליטות.

עינב קאבלה: אני אבקש שתחדד לי לגבי רצח, זו דוגמה מובהקת, החוק קבע שעבירה שנעשתה באלימות או באכזריות תוך שימוש בנשק קר או חם לא אמור להיכנס לתחום של אפשרות לאיזוק אלקטרוני.

עינב קאבלה: אז איך זה מסדר עם רצח?

ארז בן-ארויה: גברתי צודקת.

ארז בן-ארויה: רובם של תיקי הפרקליטות, שהם כ-10% מכלל התיקים הפליליים המתנהלים במדינת ישראל, חלקם הגדול הם תיקים של פשיעה חמורה, ברוב התיקים הנאשמים בהם לא מתאימים למעצר בפיקוח אלקטרוני ובכל זאת אנחנו רואים מספרים של כמה מאות בפילוח לעומת התביעות המשטרתיות, מספרים גבוהים גם בעבירות של פיקוח אלקטרוני.

ארז בן-ארויה: זה יכול להיות מכמה טעמים: כאשר בית המשפט קובע שיש חולשה בראיות לכאורה ולכן אפשר לבחון מעצר בפיקוח אלקטרוני.

ארז בן-ארויה: כאשר הוא מתבסס על רמת מסוכנות ממוקדת, נקודתית כזו שאפשר לתת לה מענה באמצעות פיקוח אלקטרוני.

ארז בן-ארויה: אלה טעמים מיוחדים שביתה שמפט, שבסוף ההחלטה היא שלו, מוצא.

ארז בן-ארויה: עם חלק מההחלטות אנחנו לא מסכימים, עם רובם לדעתי, כאשר מדובר בפשיעה חמורה.

ארז בן-ארויה: לכן אנחנו בהחלט מנסים להתמודד עם המצב הזה.

ארז בן-ארויה: אנחנו רואים את המספרים ואנחנו רואים שיש לא מעט נאשמים בפשעים חמורים שנמצאים במעצר פיקוח אלקטרוני על אף ההתנגדות של התביעה הכללית.

נירה לאמעי רכלבסקי: האם ההוראות של חקיקת הקורונה השפיעו בעניין הזה?

נירה לאמעי רכלבסקי: הוראה בסעיף 10 לחוק קיום דיונים בוועדות חזותית, מה שהיה דיוני מעצר, שמבקש בית המפשט לשקול את חיוניות המעצר בהתחשב בסיכון להידבקות.

נירה לאמעי רכלבסקי: האם הסעיף הזה גם גרם לעלייה בשליחה למעצר בפיקוח?

ארז בן-ארויה: אני לא יודע להגיד ספציפית לגבי פשיעה חמורה, אין לי את הפילוח הזה, אבל בהחלט העלייה בעצורים בפיקוח בחודשים האחרונים על רקע מגפת הקורונה, זה בהחלט נתון שבתי המשפט שמתחשבים בו.

ארז בן-ארויה: אבל צריך לזכור ולהזכיר את מה שאנחנו אומרים מתחילת הדרך, בלי קשר לקורונה, מדיניות התביעה במעצרים היא בחינה פרטנית של כל תיק ותיק.

ארז בן-ארויה: לא ניתן להגדיר מראש קריטריונים שנוכל להגיד מראש שאת האיש הזה נסכים שיהיה במעצר פיקוח אלקטרוני, מכיוון שמעורבים פה הרבה נתונים שאנחנו לא יודעים אותם בתחילת הדרך.

ארז בן-ארויה: זו יכולה להיות עוצמת הראיות לכאורה, זה יכול להיות ההתאמה של אותו אדם לפיקוח אלקטרוני, ההסכמה שלו, שנדרשת על פי החוק, אולי הוא לא מסכים להיות בפיקוח אלקטרוני ואז אנחנו לא מדברים על זה בכלל.

ארז בן-ארויה: אם יש לו מפקחים ראויים, אם יש מקום ראוי לבצע את הפיקוח האלקטרוני.

ארז בן-ארויה: מה יאמר תזכיר המעצר, אולי בתזכיר המעצר יתגלה שהוא סובל מהתמכרות או שימוש לרעה באלכוהול, סמים ולא יכול להחזיק במקום פיקוח במעצר אלקטרוני.

ארז בן-ארויה: לכן הנתון של מגפת הקורונה הוא עוד נתון, אבל הוא לא יכול לגבור על יתר הנתונים האחרים ועל הערכת הסיכון הכוללת, החשש מהימלטות, השפעה על עדים, שיבוש מהלכי משפט.

ארז בן-ארויה: הערכה הקונקרטית לגבי עילות המעצר האלה בעניינו של נאשם איקס או וואי.

ארז בן-ארויה: הוא נכנס לשקלול הזה, השקלול הפרטני שנבחן על ידי בית המשפט.

עינב קאבלה: אמרת שהשיקול של הקורונה לא יכול לגבור על השיקולים שציינת, זו עמדת הפרקליטות ומשהו שאתה ידע שמובנה בשיקול דעת בית המשפט?

שושי פרידמן סומך: עורכת דין שושי פרידמן סומך ממשרד המשפטים, תקנות צו חירום מנעו את שיקול חיוניות המעצר כחלק ממכלול השיקולים שצריכים להכריע האם להכניס אותם למעצר במקום מאסר.

שושי פרידמן סומך: ברור לכולנו שהשיקולים הרגילים של מעצרים ממשיכים להתקיים מבחינת זה שאין שאלה אם יש מסוכנות גבוהה לאדם שיכולה להיות מאובטחת רק מאחורי סורג ובריח, גם אם מסכנים אותו בסיכון של קורונה, שירות בתי הסוהר עושה מעל ומעבר כדי למנוע את הסיכון הזה, אבל הוא יצטרך להיכנס למקום מעצר.

עינב קאבלה: ברור שהשיקול הציבורי של מסוכנות גובר.

שושי פרידמן סומך: כן.

שושי פרידמן סומך: אבל זה ברור גם שכמו תמיד במאסר מדובר באיזון שנבחן כל מקרה לגופו בבית המשפט.

עינב קאבלה: ברור, השאלה אם יש הבנייה אם בהנחיה של הנהלת בתי המשפט שברור ששאלה של מסוכנות לציבור לא יכולה לבוא אחרי השיקול של האם אנחנו בתקופת קורונה או לא.

שושי פרידמן סומך: ככל שהמסוכנות יותר גבוהה, שיקול הקורונה יהיה נמוך יותר והפוך.

שושי פרידמן סומך: הדברים נובעים מהאופן שבו תקנות לשעת חירום נוסחו והיחס ביניהם לבין הקורונה.

עינב קאבלה: רק שהתקנות לא בתוקף.

שושי פרידמן סומך: יש את החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש תקנות, אבל השאלה איך השופטים נותנים את שיקול הדעת כשהם לפי החוק צריכים להתחשב בסיכון ההתדבקות בנגיף הקורונה בעת שהותו במעצר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא יודעת אם יש הנחיות של הנהלת בתי המשפט.

נירה לאמעי רכלבסקי: איך השופטים לוקחים על עצמם לקבל את ההחלטה בעניין הזה?

נירה לאמעי רכלבסקי: איך הם יודעים מה קורה בבתי המעצר?

נירה לאמעי רכלבסקי: האם הם יודעים כמה עצורים נדבקו בקורונה בעת שהייתם במעצר?

שושי פרידמן סומך: ככל הידוע לי חלק מהנתונים האלה מוצגים בפני בית המשפט, אבל אולי שירות בתי הסוהר יוכלו להתייחס לזה.

ארז בן-ארויה: אני אבקש להשלים את דברי, כמו שתיארה עו"ד שושי סומך, האיזון בהליך מעצר, בלי קשר לקורונה, הוא איזון עדין מאוד.

ארז בן-ארויה: כבוד השופט עמית מבית המשפט העליון הגדיר זאת פעם כתפירת חליפה באופן ידני לכל עצור.

ארז בן-ארויה: אז כמובן נכנס גם השיקול של חשש מהידבקות בקורונה.

ארז בן-ארויה: אנחנו מוסיפים את זה לסל השיקולים, בית המשפט בסופו של דבר צריך לאזן בין רמת הסיכון כמו חשש מהימלטות, השפעה לדין ושיבוש, עם החשש שאותו עצור ידבק יחד עם יתר זכויותיו כעצור.

ארז בן-ארויה: הוא מבצע את האיזון, זו מלאכה עדינה, פרטנית ויש המון שיקולים שעולים וצפים בכל תיק תוך כדי הליך המעצר.

ארז בן-ארויה: אם יורשה לי להתייחס לשתי נקודות נוספות שעלו בדברי הדוברים הקודמים, ראשית הנושא של ג'י.

ארז בן-ארויה: פי.

ארז בן-ארויה: אס, אני לא רוצה לפתוח את זה לדיון גדול מידי, אעיר שהשאלה של הג'י.

ארז בן-ארויה: פי.

ארז בן-ארויה: אס מעוררת שאלות רחבות יותר מאשר איתורו של אדם שנמצא מחוץ למקום הפיקוח.

ארז בן-ארויה: צריך לזכור שהג'י.

ארז בן-ארויה: פי.

ארז בן-ארויה: אס מייצר נתונים כל הזמן ועולה שאלה של פרטיות, שאלה של אגירת הנתונים, עולה שאלה האם אפשר להשתמש בנתונים שנאגרו לצורך איתורו כאשר הוא מבצע עבירה אחרת או כדי לחקור עבירה אחרת.

ארז בן-ארויה: בחוק גם קבוע שמנהל יחידת מעוז ידאג שהאזיק האלקטרוני יעמוד במצב שהוא לא מחלל שבת וחג, אני לא יודע מבחינת הטכנולוגיה של ג'י.

ארז בן-ארויה: פי.

ארז בן-ארויה: אס אם זה אפשרי, זו שאלה שצריך לברר אותה.

ארז בן-ארויה: זה לא נושא טכנולוגי גרידא אלא הוא מעורר המון שאלות בהיבטים אחרים של פרטיות וזכויות וכמובן אמינות המערכת, יכולת מבצעית ושאר דברים.

עינב קאבלה: אני רק אגיד ששאלת הטכנולוגיה זו שאלה שצריכה להיבחן, צריך לבחון שהטכנולוגיה הנוכחית שבה משתמשים לא מפספסת אלמנטים חשובים ביכולת הפיקוח ועל זה ענתה לנו תמר מהשב"ס שהם עושים בחינה כזו.

עינב קאבלה: זו בהחלט שאלה שצריך לדון בה והעלתה אספקטים חשובים נוספים כמו שמירת שבת וכו'.

ארז בן-ארויה: צריך להבין מה היכולות של כל הנושא של הפיקוח האלקטרוני.

ארז בן-ארויה: זו יכולת להתריע בדיעבד.

ארז בן-ארויה: הוא לא מונע ביצוע עבירות נוספות או בריחה.

ארז בן-ארויה: לכן גם השימוש בו צריך להיות מושכל.

ארז בן-ארויה: צריך להבין מה המערכת ומה המגבלות שלה.

ארז בן-ארויה: נקודה נוספת שרציתי לדבר עליה היא הנושא של יותר מכסות לאסירים ברישיון.

ארז בן-ארויה: בחוק נקבע שיחידת מעוז לא אחראית על הפרות של אסירים ברישיון.

ארז בן-ארויה: יחידת מעוז מטפלת בהפרות של עצורים.

ארז בן-ארויה: מיש הוא אסיר ברישיון נמצא בפיקוח תחת המסגרת של רש"א שהם אמורים לבצע את בירור ההפרה, האם הייתה הפרה או לא הייתה ולקחת בחשבון מה טיב ההפרה ומה משמעות ההפרה על רקע תהליך השיקום שאותו אסיר משוחרר או אסיר ברישיון עובר.

ארז בן-ארויה: יש לזה היבטים בשאלה האם להגדיל את המכסות לרש"א, האם הם נותנים מענה בהיבט הזה שאסירים לא מפרים או מפרים ואנחנו לא יודעים מזה.

ארז בן-ארויה: שתי נקודות נוספות, אמרה תמר, יחידת מעוז ערוכה להגדלת המכסה ולטיפול.

ארז בן-ארויה: לנו מאוד חשוב לחזור ולהדגיש, ככל שמגדילים את מספר המפוקחים הפוטנציאליים, 1250 מבחינתנו זה המספר אבל הוא לא חייב להתמלא אם אין לנו אנשים שיכולים להיות שם.

ארז בן-ארויה: כמובן שהיחידה צריכה להיות ערוכה וצריכים להיות לה תקנים כדי שהמשך הפיקוח ועבודת יחידת הפיקוח תהיה אפקטיבית ותרתיע את המפוקחים שנמצאים.

עינב קאבלה: תודה על הדברים.

עינב קאבלה: על הדבר האחרון שציינת שאלנו בתחילת הדיון את רב כלאי תמר דורי והיא ענתה בצורה מקיפה, כי אי אפשר להעלות את המכסה בלי לדאוג שתהיה תשתית ראויה להתנהלות אם המכסה החדשה, לאחר שתאושר.

ארז בן-ארויה: שמעתי את הדברים שגברת דורי אמרה, רציתי רק לציין את עמדת הפרקליטות בהיבט הזה כי שואלים אותנו על מדיניות התביעה ואם חלילה נסבור על סמך הנתונים שיש ירידה משמעותית באפקטיביות הפיקוח, נצטרך לעשות שינוי חשיבה בכל תיק ותיק האם האדם הזה מתאים לפיקוח אלקטרוני כאשר יש ירידה באפקטיביות של האכיפה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

אירית יפתח-שרצקי: שמי אירית, מהרשות לשיקום האסיר.

אירית יפתח-שרצקי: הייתי רוצה להתייחס לנושא של האסירים בפיקוח עם איזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: קודם כל היום אנחנו מאושרים למכסה של 150 אסירים באיזוק מהווים כ-20%, בנקודת הזמן הנוכחית מתוך ה-750 המספר הזה צפוי לעלות.

אירית יפתח-שרצקי: הייתי מבקשת להעלות את זה לדיון, אם עכשיו או בהמשך, כי מבחינת התמהיל זה לא משהו שנקבע בחוק באופן מסודר, אם רש"א אמורה באופן קבוע לקבל 20%?

אירית יפתח-שרצקי: האם זה אמור לרדת בתקופות מסוימות?

אירית יפתח-שרצקי: לעלות?

אירית יפתח-שרצקי: זה נושא שלא מוסדר וחשוב לדבר עליו בפורום הזה או בפורום אחר.

אירית יפתח-שרצקי: נושא נוסף שהייתי רוצה להעלות ולשתף זה הנושא של אסירים ששפוטים למאסרים קצרים.

אירית יפתח-שרצקי: מדובר באסירים שנשפטים על ידי היחידה למאסרים קצרים של ב"ס, היחידה הזו לא מוסמכת על פי חוק לשחרר אסירים עם איזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: מספר האסירים ששפוטים למאסרים קצרים הולך ועולה.

אירית יפתח-שרצקי: הגיע בשב"ס למשהו כמו 40%, אנחנו בונים להם תכניות שיקום, אין לרש"א אפשרות גם לשלב את הרכיב של הפיקוח האלקטרוני לאותם אסירים ואנחנו גם מציעים, אולי לא במסגרת הוועדה הזאת, לוועדות המשך, שגם האוכלוסייה הזו תיכנס לתוך הפיקוח האלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: מדובר במספר לא מבוטל של אסירים.

עינב קאבלה: תגדירי שוב על איזו אוכלוסייה את מדברת?

אירית יפתח-שרצקי: מדובר באסירים ששפוטים עד שנת מאסר אחת בלבד.

אירית יפתח-שרצקי: האסירים האלה נדונים ביחידה למאסרים קצרים ולא בוועדות השחרורים, רק לוועדות שחרורים יש היום על פי חוק את הסמכות לשחרר אסיר בשחרור מוקדם עם איזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: הסמכות הזו לא נתונה ליחידה למאסרים קצרים.

עינב קאבלה: החלוקה לאוכלוסיות שיכולות לקבל את האיזוק לא נקבעת בחוק?

נירה לאמעי רכלבסקי: השר קובע את החלוקה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא לא חייב לקבוע בצו עצמו, אבל הוא קובע את החלוקה.

נירה לאמעי רכלבסקי: המכסה כוללת גם וגם.

עינב קאבלה: אז זו בעצם דרישה מהמשרד לביטחון פנים לבחון את העניין.

אירית יפתח-שרצקי: לגבי האוכלוסייה שמתאימה לאיזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: כידוע, האסירים שאנחנו מגבשים עבורם תכניות שיקום אלה אסירים שכבר ריצו את רוב המאסר ונותר שליש עד לשחרור המלא.

אירית יפתח-שרצקי: לאורך שנים אנחנו מוצאים כ-50% קצת יותר מהאסירים שמתאימים לתכניות שיקום בשחרור מוקדם ובתוכם גם אסירים שמתאימים יותר לאיזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: מבחינת השיקולים שלנו, דווקא אותם אסירים היותר רצידיוויסטים, יותר מורכבים, יותר צעירים, כל האוכלוסיות שמבחינת הצרכים הקרימינוגנים שלהם מצריכים הידוק נוסף, הם אותם אסירים שמתאימים לפיקוח אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: זה משהו שהוא בניגוד למה שנאמר לגבי העצורים.

אירית יפתח-שרצקי: שמעתי שדובר על נושא אסירים שמרצים מאסר על רצח, הריגה, עבירות מין ועבירות קשות אחרות שכביכול לא מתאים להם האיזוק.

אירית יפתח-שרצקי: הייתי רוצה לשפוך אור על העניין, דווקא מבחינה סטטיסטית ורואים את זה בכל העולם לא רק בארץ, אחוזי הרצידיוויזם בקרב אסירים שביצעו עבירות רצח ועבירות מין הם הכי נמוכים.

אירית יפתח-שרצקי: הם האסירים "הכי פחות בעייתיים".

אירית יפתח-שרצקי: אלה אסירים שריצו מאסר לאורך שנים ארוכות ודווקא בקרב האסירים האלה רואים אחוזי מועדות הכי נמוכים.

אירית יפתח-שרצקי: מבחינת השיקולים זה לאו דווקא השיקול הזה.

אירית יפתח-שרצקי: בנקודת הזמן היום לרש"א יש 98 אסירים בפיקוח אלקטרוני כש-30% מהם הם אסירים שריצו מאסר על עבירות כלפי חיי אדם ופחות עבירות מין.

אירית יפתח-שרצקי: מבחינת רש"א, כשבאנו לשקול אם אסיר מתאים לתכנית שיקום או לא, יש מרכיבים נוספים שמובילים אותנו להחלטה אם צריך איזוק או לא, לאו דווקא העבירה עצמה.

אירית יפתח-שרצקי: יש עוד גורמים מסביב שמשפיעים על ההחלטה.

עינב קאבלה: לא הבנתי את מה שאמרת על ה-30%.

עינב קאבלה: עשית הבחנה בין עבירות מין לעבירות של פגיעה בחיי אדם במובן של רצח?

אירית יפתח-שרצקי: היום כשליש מהאסירים המפוקחים שלנו הם אסירים שישבו על עבירות מאוד קשות.

אירית יפתח-שרצקי: אין עבירה כזו או אחרת שבגינה נחליט אם לאזוק אסיר כזה או לא.

אירית יפתח-שרצקי: זה לא שעם עבירות מסוימות נגיד זה אסיר שמתאים לאיזוק אלקטרוני ובגין עבירות אחרות הוא לא מתאים לאיזוק אלקטרוני.

אירית יפתח-שרצקי: שלא רק אופי העבירה הוא זה שיקבע אם האסיר הוא מועמד מתאים לאיזוק אלקטרוני.

עינב קאבלה: הבנתי שיש שיקולים נוספים, אבל ההגדרות בחוק לעבירות שלא ניתן לעשות בהם איזוק אלקטרוני מתייחס רק לעצורים ולא לאסירים?

נירה לאמעי רכלבסקי: יש שיקול דעת שלם בתיקון שנעשה בחוק שחרור על תנאי ממאסר, תיקון עקיף.

עינב קאבלה: שם יש גם איסור על איזוק בעבירות מסוימות?

נירה לאמעי רכלבסקי: שם זה לא על עבירות, זה בהסכמת העציר, חוות דעת של הרשות לשיקום האסיר.

עינב קאבלה: זה יכול להיות על כל עבירה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אין שם הגבלות מבחינת העבירה.

עינב קאבלה: אני מניחה שרצח זה במקרה של אסירים ולא של עצורים?

נירה לאמעי רכלבסקי: הטבלה כאן היא רק לגבי עצורים.

עינב קאבלה: בבקשה אירית.

אירית יפתח-שרצקי: לגבי המספר הנתון כיום שהוא מתחת למכסה שאושרה לנו, אני אקח אתכם קצת אחורה, בזמנו כשהוחלט בהחלטת ממשלה להגדיל לרש"א את המכסה מ-75 ל-150 לצד זה לא קבלנו תקציב ייעודי או תקינה וזה סיפור שנמשך הרבה חודשים, האם רש"א צריכה לממן?

אירית יפתח-שרצקי: המשרד לבט"פ?

אירית יפתח-שרצקי: בסופו של דבר היום אנחנו יכולים לחזור ולפקח על 150 אסירים בנקודת זמן כדי להעלות את המספר הזה זה קצת לוקח זמן אבל זו המטרה וגם נגיע ליעד הזה.

אירית יפתח-שרצקי: הייתה תקופה שהיינו עם 150 אסירים בפיקוח בנקודת זמן והיום אנחנו שואפים להגיע למספר הזה.

עינב קאבלה: הפיקוח שלכם הוא הפיקוח המקביל לפיקוח של השב"ס על עצורים?

אירית יפתח-שרצקי: הפיקוח הוא דומה.

אירית יפתח-שרצקי: אנחנו עובדים עם יחידת פקד בממשק של ערוץ מאובטח.

אירית יפתח-שרצקי: אנחנו מקבלים מהם מידי יום דוחות של אירועים.

אירית יפתח-שרצקי: התפקיד של מפקחי האיזוק שלנו הוא לבדוק האם מדובר באירוע או בהפרה.

אירית יפתח-שרצקי: הדברים נעשים בשיתוף פעולה מלא עם יחידת פקא"ל (יחידה לפיקוח אלקטרוני) ולציין שכל אסיר שנמצא בפיקוח אלקטרוני כמובן יש לו מעטפת שלמה של מרכיבי שיקום נוספים.

אירית יפתח-שרצקי: הוא נמצא בטיפול פרטני שבועי, בטיפול קבוצתי, בפיקוח תעסוקתי, כך שהרכיב של האיזוק האלקטרוני הוא רכיב נוסף שמהדק את התכנית והופך אותה להרבה יותר אינטנסיבית.

אירית יפתח-שרצקי: כאמור מתאים לאסירים שמבחינתנו זקוקים יותר בתכנית השיקום לבקרה נוספת.

עינב קאבלה: בהיקף אני מבינה שאתם בשיעור נמוך יותר מהעצורים, אבל אשאל לאור ההעלאה המוצעת ל-1250 ולאור זה שזה צפוי לעלות גם בגזרה שלכם, האם אתם ערוכים מבחינת כל ההיבטים להגדלה הפוטנציאלית הזאת?

אירית יפתח-שרצקי: אם נוכל להגיע ל-250 בתקופת זמן קצרה אז התשובה היא לא.

אירית יפתח-שרצקי: כולכם יודעים שגם בעידן הקורונה אנחנו נפגשים עם האסירים כלל כמספר שבועות לפני ועדת שני שליש, כיום הכניסה לכלא מאוד מוגבלת, הראיונות נעשים בשיתוף בווידאו, כל הדברים האלה מאוד מקשים עלינו.

אירית יפתח-שרצקי: לכן התהליכים היום הרבה יותר איטיים.

אירית יפתח-שרצקי: נוכל להגיע ליעד הזה, אבל זה ייקח מן.

אירית יפתח-שרצקי: לכן אני מעלה בהזדמנות הזו את הנושא של מאסרים ששפוטים לתקופת זמן קצרה של עד שנה.

אירית יפתח-שרצקי: אין לי ספק שבמידה והנושא הזה יידון בצורה רצינית ותתקבל החלטה שניתן יהיה לפקח על האסירים האלה באיזוק אלקטרוני, המספר יעלה.

אירית יפתח-שרצקי: יהיה לנו הרבה יותר קל להגדיל את מספר האסירים המתאימים גם בתוך האוכלוסייה הזאת.

עינב קאבלה: גם אם אנחנו מעלים את הטוטאל, החלוקה נעשית על ידי המשרד לביטחון פנים.

עינב קאבלה: נכון שהיא לא תעלה את החלק של האסירים כל עוד אתם לא מאשרים שאתם ערוכים לזה.

עינב קאבלה: אחרת אין שום היגיון בעיני.

אירית יפתח-שרצקי: כפי שנאמר בהתחלה, אין היום תמהיל קבוע בין רש"א לבין יחידת פקא"ל לבין העצורים.

אירית יפתח-שרצקי: היום זה עומד על 20%, זה עוד נתון שצריך לדון בו.

אירית יפתח-שרצקי: האם זה אמור באופן אוטומטי להישאר 20%?

אירית יפתח-שרצקי: אם זה נשאר נצטרך לעלות ל-250.

עינב קאבלה: רק שאתם לא יכולים לעלות אם אתם לא יכולים לעלות.

אירית יפתח-שרצקי: זה תלוי גורמים נוספים שלא בשליטתנו, גם החלטות של ועדות שחרורים שלפעמים מחליטים גם לא לשחרר.

אירית יפתח-שרצקי: עם כל הרצון הטוב שלנו והכנת תכניות שיקום, הרבה פעמים ועדות שחרור מקבלות מידע מסוים מהמודיעין, משטרה, שב"ס ומחליטות שלא לשחרר, זה משהו שלא בידינו.

אירית יפתח-שרצקי: גם מבחינת כוח האדם הנוסף שיידרש לרש"א, מדובר בעוד תקן לצד העלייה במספר, נצטרך תגבור בנושא הזה.

עינב קאבלה: ניסיתי להגיד שלא ניתן להרחיב את השימוש בזה כל עוד אין תשתית הולמת אצלכם לתפעל את זה , להשגיח ולפקח על זה.

עינב קאבלה: ממה שאת אומרת, האם ייתכן שוועדת שחרורים תחליט לשחרר אסירים לפתרון הזה של איזוק אלקטרוני בכמות כזו שאתם לא ערוכים לקלוט?

עינב קאבלה: אנחנו יכולים להיות עדים לאירוע כזה?

אירית יפתח-שרצקי: לא, מכיוון שבדרך כלל על פי רוב אנחנו ממליצים לוועדת השחרורים להוסיף נדבך של איזוק אלקטרוני לתכנית השיקום.

אירית יפתח-שרצקי: בעבר, לפני שנים, הוועדה שמרה לעצמה את הזכות אם להחליט, עד היום יש לה את הזכות להחליט, אבל בדרך כלל היא זו שהחליטה אם לשחרר עם איזוק או לא, זה כבר מזמן לא עובד כך.

אירית יפתח-שרצקי: בדרך כלל כשאנחנו מגישים עבור אסיר תכנית שיקום, אנחנו כוללים את הנדבך של האיזוק האלקטרוני ובמידה והוועדה סבורה שאסיר ראוי לשחרור מוקדם היא פונה ליחידת פקא"ל לצורך ביצוע היתכנות ובמידה ויש היתכנות ותכנית השיקום מקובלת על הוועדה אז היא מורה על שחרור המוקדם של האסיר.

עינב קאבלה: תיאורטית גם בלעדי

עינב קאבלה: כם היא יכולה להחליט החלטה כזו?

אירית יפתח-שרצקי: על שחרור עם איזוק אלקטרוני?

אירית יפתח-שרצקי: היא יכולה להחליט אבל הפיקוח עדיין יהיה שלנו.

אירית יפתח-שרצקי: אסיר לא יכול להיות תחת פיקוח של גורם אחר.

עינב קאבלה: זה מה שמדאיג אותי, כי מצד אחד את אומרת שאתם לא ערוכים להגדלה, מצד שני ההחלטה להוציא אסיר לאיזוק אלקטרוני היא לא בידיכם.

עינב קאבלה: אתם יכולים להמליץ או לא להמליץ אבל זה לא בידכם.

עינב קאבלה: המתאם בין שני האירועים האלה לא גורם נחת.

עינב קאבלה: לכן אני חושבת בבואו של המשרד לביטחון פנים להשתמש במכסה החדשה שאנחנו דנים באישורה, חייבים לתת את הדעת שלא ניתן לעלות את המכסה שמוקצית לאסירים כל עוד אין מוכנות של היערכות מצדכם.

עינב קאבלה: אחרת נמצא את עצמנו באירוע ללא פיקוח.

אירית יפתח-שרצקי: למעשה ההיערכות היא בנושא של תקינה.

אירית יפתח-שרצקי: אנחנו יכולים כיום להגדיל את מספר האזיקים בתוך תכניות השיקום שלנו, אבל מבחינת התקינה זה ידרוש כמובן עוד כוח אדם.

עינב קאבלה: זה לא משנה באיזה היבט, אם זה בהיבט תקינה או היבט אחר.

עינב קאבלה: כל עוד אתם לא אומרים שאתם ערוכים מקצועית לפיקוח, אני אומרת פה כוועדה שעכשיו דנה בנושא הזה, אנחנו לא נפגע בגלל זה בהגדלה המכסה, אבל אנחנו אומרים גם לפרוטוקול וגם לנציגי המשרד לביטחון פנים בצורה ברורה, אנחנו סבורים שלא נכון יהיה להגדיל את המכסה שנתונה לאסירים לאחר מה ששמענו מהרשות לשיקום האסיר, שהם לא ערוכים עדיין לפיקוח הולם במצב של הגדלה של המספר הקיים היום.

עינב קאבלה: לא ניתן להתעלם מכך.

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: עורך דין סיזל ביקש להתייחס.

אריאל סיזל: ברשותך, התייחסות לנושא של התמהיל בין העצורים לאסירים.

אריאל סיזל: התמהיל כפי שנאמר לא קבוע בחוק ולמעשה מה שהיה מקובל תמיד ש-10% מתוך המכסה הכוללת מוקצית לאסירים המשוחררים על תנאי ממאסר, כאשר התפיסה שעמדה מאחורי זה הייתה שמיש זכאי לצאת לשחרור בשליש על פי חוק, למעשה לא צריך את השלייקס של הפיקוח האלקטרוני.

אריאל סיזל: מדובר על פלח אוכלוסייה יחסית מאוד צר כי אלה שזכאים לא צריכים את הפיקוח האלקטרוני ואלה שיש להם מסוכנות גבוהה לא צריכים בכלל לצאת לשחרור בתנאים של פיקוח אלקטרוני.

אריאל סיזל: מה שקרה הוא שהייתה החלטת ממשלה שקבעה שכשהמכסה עמדה על 750 הייתה החלטת ממשלה במסגרת חוק ההסדרים שהעלתה את המכסה של האסירים מ-75 אסירים ל-150.

אריאל סיזל: אז זה יצא תמהיל שונה שגדל האחוז של האסירים ל-20%.

אריאל סיזל: אבל התמהיל של ה-20% לא התקבע בשום מקום לכן חשוב לדעת שאם אנחנו מגדילים עכשיו את מכסת המפוקחים ל-1250, אז כל הנושא של החלוקה בין העצורים לבין האסירים זה דבר שייבחן.

אריאל סיזל: כפי שאמרתי, ישנה ועדת היגוי בין משרדית שעוסקת בנושא הזה והיא תבחן את זה בהתאם ליכולות של רש"א, בהתאם לדרישות של הגופים האחרים, בהתאם לנסיבות והיא תחליט מה התמהיל הרצוי ביותר והטוב ביותר בין עצורים לבין אסירים.

אריאל סיזל: אין ספק שלא ניתן יהיה להגדיל את המכסה של האסירים כל עוד רש"א לא מאותתת שהיא ערוכה לגמרי לטובת העניין הזה.

עינב קאבלה: חשוב היה לשמוע את זה, כי הדאיגה היעדר המוכנות והעובדה שאנחנו מעלים מכסה, אז אני לוקחת את הדברים שאתה אומר כדי להגיד בצורה ברורה שלא יעלו את מכסת השימוש באסירים כל עוד אין מוכנות ברש"א.

אריאל סיזל: כן, התשובה חיובית.

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: ד"ר נורית יכימביץ' בבקשה.

נורית יכימביץ' כהן: אני רוצה להבהיר לבקשתכם מה יש בטבלה.

נורית יכימביץ' כהן: יש בטבלה 700 עבירות של 700 עצורים עד תום ההליכים ומתוכם 20 עבירות כלפי חיי אדם, רצח, ניסיון לרצח והריגה.

נורית יכימביץ' כהן: בטבלה שלא הספקתי להעביר לכם עדיין יש 97 אסירים, מתוכם 14 עבירות כלפי חיי אדם.

עינב קאבלה: שחלק מהם רצח בעבירות האלה?

נורית יכימביץ' כהן: רובם רצח.

נורית יכימביץ' כהן: 12 עבירות רצח ו-2 עבירות של ניסיון לרצח.

עינב קאבלה: לא הנחת את דעתנו.

נורית יכימביץ' כהן: צר לי.

עינב קאבלה: זו בדיוק מטרתך, לשקף לנו את הנתונים.

עינב קאבלה: תודה רבה על העבודה המאומצת שהשקעת בנושא ושיתפת אתנו פעולה.

עינב קאבלה: לסיום, ביקש להתייחס עו"ד פנחס מיכאלי מלשכת עורכי הדין.

פינחס מיכאלי: שלום, קודם כל אני מתנצל בשם עו"ד עדי כרמלי, יושב-ראש הפורום הפלילי שלנו, התארך לו דיון שהוא משתתף בו לכן לא יכול היה להשתתף בעצמו.

פינחס מיכאלי: כלל, לשכת עורכי הדין והפורום הפלילי תומכים בהעלאת מכסה כפי שהיא הוצגה.

פינחס מיכאלי: אני מתחבר לדברים שנאמרו, צריך להפריד בין העיקרון שאנחנו הולכים בו לבין הביצוע.

פינחס מיכאלי: ברמת הביצוע צריך לוודא שזה נעשה כמו שצריך, שהפיקוח מבוצע כמו שצריך.

פינחס מיכאלי: צריך לתת לממשלה - - - שהתקצוב יינתן בהתאם לניצול בפועל של התקנים.

פינחס מיכאלי: לכן אני אומר גם לרש"א וגם לשב"ס, רוצו קדימה, תנצלו את התקנים.

פינחס מיכאלי: אם יש בעיות בתפעול, לעשות שולחנות עגולים ובסוף זה לתועלת גם הכלואים וגם המשוחררים.

פינחס מיכאלי: לכלואים יהי יותר מרחב מחיה, פחות סכנת הידבקות בקורונה וכל הדברים הידועים וגם אלה שיכולים לממש את הכליאה שלהם בבית, זה יטיב את השיקום שלהם.

פינחס מיכאלי: לכן אנחנו תומכים בזה ומבקשים לעשות את כל המאמצים לנצל את התקנים האלה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: לפני שניגש להצבעה אני רוצה לומר כמה מילים לסיכום.

עינב קאבלה: אנחנו תכף נצביע על אישור הצו שכאמור התבקש על ידי השר לביטחון פנים, באישור של שר האוצר ולאחר התייעצות עם שר המשפטים.

עינב קאבלה: כעת, כוועדה משותפת של הוועדה למדע וטכנולוגיה וועדת חוקה חוק ומשפט אנחנו נדרשים לאשר את הצו.

עינב קאבלה: אני אומר שאחרי ששמענו את הדברים שנאמרו בדיון, שאלנו שאלות ושמענו תשובות, אני חושבת שצריך יהיה להשתמש במכסה בזהירות הראויה.

עינב קאבלה: ברור שההגדלה באה ממניעים חיוביים, הן מהצורך לשמור על מרווחים והן בגלל תקופת הקורונה שמייצרת את הסיטואציה שבה אנחנו מצויים גם בהקשר לצו הזה.

עינב קאבלה: אבל, עדין, לא פחות חשוב, כל סוגיית המסוכנות לציבור והנושא של היערכות הגופים שנדרשים לפיקוח מחייבים אותנו בבואנו לאשר את הצו לבקש מכל הגורמים שנוגעים ופועלים בדבר את הזהירות הראויה, את האיזון הראוי בהפעלה של הנושא הזה, כדי שנשיג את המטרה ולא חלילה נפספס אותה.

עינב קאבלה: בנוסף, אבקש לקיים ישיבת מעקב של הוועדה המשותפת בעוד כחודשיים מתוך מטרה לקבל דיווח על היקף השימוש, לאור העבודה שאנחנו מאשרים הגדלה של המכסה.

עינב קאבלה: אני אשמח להבין בישיבה במסגרת הדיווח את החלוקה בין סוגי המפוקחים השונים, עצורים ואסירים וכולל התייחסות לאופי העבירות.

עינב קאבלה: בנוסף להתייחס לשאלות הנוספות שהעלינו בוועדה אם יהיו עדכונים לקראת המכרז החדש וגם במסגרת הדיווח על השימוש, לקבל עדכונים על הפרות אם היו, טיבן וכו'.

עינב קאבלה: אני מסמנת לנו יעד לישיבת מעקב בעוד כחודשיים לכל הגורמים שמעורבים בנושא.

עינב קאבלה: ניגש להצבעה על הנוסח שהקריאה היועצת המשפטית לוועדה.

עינב קאבלה: אנחנו מעלים לאישור את צו סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה-מעצרים)(מכסת מפוקחים בפיקוח אלקטרוני), התש"ף-2020.

עינב קאבלה: מי בעד?

עינב קאבלה: בעד – 1

עינב קאבלה: נמנעים – אין

עינב קאבלה: אושר פה אחד בקולה של יושבת ראש הוועדה.

עינב קאבלה: תודה לכולם, לצוות הוועדה, ליועצת המשפטית לוועדה ולכל הנוכחים אתנו ובזום.

עינב קאבלה: הישיבה נעולה.