הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 52, 2020-08-24 09:05

עפר שלח: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

עפר שלח: אנחנו נתחיל כנהוג, כרגיל בהצגת דו"ח מבקר המדינה.

עפר שלח: זה דו"ח 62 משנת 2012 אבל בנושאים האלה לא חלו שינויים של ממש, וכמובן שהנושא הספציפי נוגע לשנת הלימודים הבאה, להחלטות שהתקבלו, בזה אנחנו נדון בהמשך.

עפר שלח: משרד המבקר בבקשה.

ליאורה שמעוני: בוקר טוב.

ליאורה שמעוני: אנחנו מדברים אכן על דו"ח ביקורת שהתפרסם בשנת 2012 והנתונים שבו מוצגים לתקופה שכמובן קודמת לכך, בעיקר עד לשנת 2015.

ליאורה שמעוני: הנושא של תשלומי הורים במערכת החינוך הוא נושא כאוב אפשר לומר, הוא מלווה, למרות שהדו"ח הזה התפרסם כבר לפני כעשור, הוא מלווה את הציבור בישראל גם עד ימינו אנו, פעם אחר פעם הוא מגיע גם לערכאות משפטיות והפעם האחרונה שהנושא הגיע לערכאות היה באוגוסט 2011, אז הייתה אמירה מאוד משמעותית של בית המשפט שאמר שבעצם מוצגים כאן שני ערכים, פעם אחת הערך של חינוך שוויוני, מערכת החינוך בישראל היא מערכת חינוך שאמורה להיות שוויונית וטוב שכך, והערך השני הוא של ההורים שמנסים ורוצים שהילדים שלהם יזכו לחינוך איכותי וראוי לטעמם, ולכן הם מוכנים לשלם גם על כך תשלומים נכבדים מאוד.

ליאורה שמעוני: בדו"ח הזה בדקנו את מערך תשלומי ההורים לבתי הספר, אתם יודעים שיש תשלומים מותרים ויש תשלומים מוספים.

ליאורה שמעוני: אנחנו ראינו שמערך הבקרה של משרד החינוך על התשלומים הללו לא מספק, הוא די חלש, המערכת אינה מצליחה לייצר מערך בקרה ראוי ו- - - גם היום האם המערך הזה ישתפר וטוב יהיה לשמוע שהוא באמת כן משתפר.

ליאורה שמעוני: אני אבקש מדגנית שי שהיא מנהלת אגף במשרד מבקר המדינה והיא עשתה את הדו"ח, שתציג את הממצאים.

דגנית שי: בוקר טוב.

דגנית שי: יש לנו פה מתח בין שני הערכים, ערך השוויון בחינוך וערך ההורים שזכאים להעשיר את חינוך ילדיהם.

דגנית שי: אנחנו מדברים על נושא עקרוני מאוד בחינוך הרשמי, משרד החינוך שואף לחזק את החינוך הרשמי, ממלכתי או ממלכתי דתי והוא מתקצב בשיעור חלקי או מלא את החינוך הרשמי ואת החינוך המוכר שאינו רשמי.

דגנית שי: אנחנו מדברים על דו"ח ביקורת שהוא בן תשע שנים שנעשה בעיקר במשרד החינוך.

דגנית שי: אני רוצה שתסתכלו על החלק של תשלומי ההורים מתוך סך תקציב המשרד שהולך לחינוך היסודי והעל יסודי.

דגנית שי: אנחנו מדברים על 10%-15%, כשבעצם החוק מדבר על חינוך חינם.

דגנית שי: אני אתן כאן נתון נוסף שלא כתוב פה, יותר ממחצית בתי הספר באותה תקופה חרגו מהתשלומים שמשרד החינוך התיר לגבות.

דגנית שי: זאת אומרת ש- 51% מבתי הספר חרגו מעבר למותר, אז.

מאיר כהן: היות וזה לפני תשע שנים, מישהו בדק לפני הישיבה הזאת כמה זה היום לפחות מבחינת המספרים?

דגנית שי: מה שאנחנו יודעים, ואני מניחה שמשרד החינוך יתייחס למה שקורה היום, אני תיכף אתייחס גם לאיכות הנתונים, אבל מהליך ארוך שהיה בבג"צ ונסגר לפני פחות משנה, אנחנו יודעים שהמצב דומה.

דגנית שי: יכול להיות שירדנו ל-40% ומשהו, אבל בגדול חלק נכבד מבתי הספר חורג מהתשלומים שמשרד החינוך מתיר, אבל אתן למשרד החינוך להשיב ולעדכן אותנו.

דגנית שי: בכלל, יהיו כאן כמה וכמה נקודות שאנחנו מעודכנים למה שהיה אז, הביקורת לא יכולה בזמן קצר, אבל בשביל זה אתם כאן, אתם תספרו לנו איך - - -

עפר שלח: דגנית, לכן אני אבקש להתמקד בליקויים שמצאתם ובהמלצות ואחר כך את הנתונים העדכניים.

דגנית שי: בסדר.

דגנית שי: השקף הבא מדבר על מדיניות.

דגנית שי: אנחנו רואים שמשרד החינוך בתקופה ההיא נמנע מלקבל החלטות מדיניות עקרוניות, ואנחנו אמרנו שמשרד החינוך צריך לקבוע הסדר מערכתי, שלם וקוהרנטי, כפי שהתחייב כבר בעבר לעשות.

דגנית שי: ליקוי נוסף מדבר על החינוך המוכר שאינו רשמי, כל החטיבות העליונות וחלק מבתי הספר בחינוך היסודי וחטיבות הביניים.

דגנית שי: אנחנו רואים שלמשרד החינוך אז לא היה מידע מלא על הדרישות של בתי הספר בחינוך המוכר שאינו רשמי, והוא גם לא הסדיר את נושא שכר הלימוד בחינוך המוכר שאינו רשמי.

דגנית שי: אם יש לנו שכר לימוד ויש לנו תשלומי הורים והנושאים לא מוסדרים אז גם קשה לנו להבחין ביניהם ואז אנחנו לא יודעים מה מהגביה היא גביה מותרת ומה מהגביה היא גביה אסורה.

דגנית שי: בשקף הבא מדובר על מקצועות לימוד מוגברים בחטיבה העליונה.

דגנית שי: כאן ראינו שורה של מקצועות שבהם ההורים אמורים לשלם עבור פעולות ליבה, זאת אומרת עבור חלק משעות הלימוד של חמש יחידות במקצועות כמו ביולוגיה, אמנות, תיאטרון, גיאוגרפיה.

דגנית שי: לא הייתה אז מדיניות של המשרד בנוגע לתשלומי הורים עבור המקצועות האלה, וכיוון שלא היו כללים כל מחוז נהג לפי הבנתו, ואנחנו ראינו בזה נסיגה של המדינה ממימון פעולות חינוכיות בליבת תכנית הלימודים.

דגנית שי: השקף הבא נוגע לחינוך הממלכתי דתי.

מאיר כהן: אני מצטער, אני חייב לשאול עוד שאלה.

מאיר כהן: האם את מתכוונת לכך שלא הייתה מדיניות במשרד החינוך לכך שהורים קנו שעות לימוד דרך בית הספר?

מאיר כהן: זאת אומרת אם אני צריך ללמד חמש שעות פיזיקה, באתי להורים ואמרתי להם 'תקשיבו אני רוצה לתת שמונה שעות פיזיקה, אנא תממנו את שלוש השעות הנוספות, זאת הכוונה?

דגנית שי: כן.

דגנית שי: מה שהיה אז, ששעות הלימוד, העזרים, הסיורים שהם חלק מתכנית הלימודים, ועל הסיורים גם נבחנים בבחינות הבגרות בחלק מהמקצועות - - -

מאיר כהן: כן.

מאיר כהן: אני יודע מה זה ביוטופ, אבל ביוטופ שילמו תמיד.

מאיר כהן: ויש בזה הסעות, יש בזה לינה.

דגנית שי: ההורים שילמו חלק מהפעילות שהיא פעילות ליבה שגם משמשת תשתית לבחינות הבגרות.

דגנית שי: זה מה שהיה אז.

דגנית שי: אז עברנו לחינוך הממלכתי-דתי ופה היה היתר של המשרד לקיים תכנית לימודים נוספת תורנית ולגבות מההורים תשלומים שהם חריגים בגובהם עד 5,000 ₪ לנפש בשנה.

דגנית שי: אנחנו ראינו בהיתר הזה לחינוך הממלכתי-דתי פגיעה בשוויון כיוון שהיתר כזה לא ניתן למגזרים אחרים.

דגנית שי: הכללים לגביה מההורים עבור התכנית הזאת היו כללים מעורפלים ולכן היה גם קושי לפקח.

דגנית שי: בשקף הבא אנחנו עוסקים בעמותות הורים.

דגנית שי: לצד חלק מבתי הספר פועלות עמותות הורים, ולהן אסור לגבות תשלומים מההורים או לפחות אסור היה אז, לפי הדין שחל אז.

דגנית שי: אנחנו ראינו שעמותות ההורים בחלק מבתי הספר עסקו גם בגבייה.

דגנית שי: כיוון שכך, הן פעלו בניגוד לחוק ללא פיקוח של המשרד.

דגנית שי: מה שראינו אז במקרים מסוימים, בבתי ספר שביקרנו, ראינו במידה מסוימת עצימת עיניים של המשרד מהתופעה.

דגנית שי: הנהלת משרד החינוך ידעה אז כי ועדי הורים משתמשים בכספי ההורים לשם פתיחת כיתות לא תקניות ולשם העסקת מורים, גם באמצעות עמותות, אבל למשרד אז לא היו נתונים על בתי ספר שלצידם פועלות עמותות הורים.

עפר שלח: זה מתייחס בדיוק לשאלה שח"כ כהן שאל.

עפר שלח: זאת אומרת אם משתמשים בכספי הורים לשם פתיחת כיתות לא תקניות והעסקת מורים זה כבר לא ביוטופ או טיול, זו פעילות ליבה, כמו שאת אומרת.

עפר שלח: זו פעילות ליבה שמומנה בכספים של הורים.

עפר שלח: מה שכמובן אומר שהורים שיכלו להרשות לעצמם, הילדים שלהם קיבלו אחרת מאשר הורים שלא יכלו להרשות לעצמם.

דגנית שי: אני חייבת להגיד שאז כשהיינו בביקורת – ואני מדגישה – אז, מפקחים מרכזים על חלק מהמקצועות אמרו לנו שיש פה בעיה עם תלמידים שההורים שלהם לא יכולים להרשות להם להיות במגמות מסוימות, ואני חוזרת על הנקודה שהזכרתי קודם, בחמש יחידות, בגלל שזה כרוך בתוספת תשלום.

דגנית שי: בשקף הבא אנחנו מדברים על הבקרה.

דגנית שי: למשרד החינוך היו אז שני כלים מרכזיים לבקרה ארצית על תשלומי הורים, אבל כלי אחד – בקרה מדגמית, הנתונים בו היו לא מהימנים ולא שיקפו נכונה את החריגות של בתי הספר ממה שהמשרד התיר לגבות.

דגנית שי: מערכת אחרת הייתה מערכת שהצריכה הזנת נתונים של בתי הספר, 40% מבתי הספר אז לא הזינו נתונים ולכן המערכת לא כללה אותם ופה אמרנו שהמשרד נדרש לחולל שינוי יסודי בתחום אכיפת הכללים.

דגנית שי: ראינו שהמשרד הקצה משאבים רבים לבקרת התשלומים, הוא קבע נהלים, הוא קבע תכנית פעולה, אבל הנהלת המשרד והנהלת המינהל הפדגוגי דאז לא דנו בממצאים ולא קיבלו החלטות.

דגנית שי: עם כל זאת, בשקף הבא יש גם ציון לשבח, וזה חשוב לי לומר.

דגנית שי: מצאנו לנכון לשבח את עבודתה המסורה של האחראית על תשלומי הורים במינהל הפדגוגי.

דגנית שי: היא פעלה ללא לאות כדי להביא לידי אכיפת הכללים שנקבעו.

דגנית שי: היא התריעה בפני הנהלת המשרד על נקודות תורפה ועל הצורך לגבש מדיניות בנושא, התרעות שלה אז לא הניבו מספיק פירות, אבל אנחנו מצאנו לנכון להחמיא לה.

דגנית שי: משפט קצר לסיכום, הממצאים שהבאנו אז מלמדים על חולשה של ממש בנוגע לאכיפת חוקי החינוך, כי היו פה שתי מגמות.

דגנית שי: מצד אחד הייתה תשתית טובה של נהלים ובסיס לקיום מעקב ובקרה, זאת אומרת מבחינת הנהלים והכללים לא היה פה חסר, הם היו מספקים, אבל הבעיה הייתה באכיפה כי ממה שראינו אז, הנהלת המשרד נמנעה מלנקוט פעולות לנוכח חריגות שהתגלו וכאמור מדובר ביותר ממחצית בתי הספר אז.

דגנית שי: תודה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני אעביר תיכף את רשות הדיבור לשר החינוך שאמנם בא ואמר שיש לו זמן, אבל הלשכה שלו מרמזת שיכול להיות שהזמן הזה לא בלתי מוגבל.

עפר שלח: אבל אני רוצה להקדים ולומר, אני מבקש שהדברים שלך יהיו מתוך הפריזמה של ההתכוננות לשנת הלימודים הבאה, שהיא שנת לימודים מיוחדת עם מגבלות מיוחדות.

עפר שלח: אחת הטענות שהועלו, גם בדיונים קודמים וגם במקומות אחרים הייתה שבאמת התכנית שאתם מציגים, אחת החששות היוצאים ממנה, היא שבסופו של דבר תעמיק את הפערים בין אלה שיש להם ואלה שאין להם, כשאחת ממטרותיה המוצהרות של כל מערכת חינוך מדינתית היא כמובן ההיפך הגמור, להיות בסופו של דבר איזה שהוא בסיס לשוויון, לתת קרש קפיצה שווה ככל האפשר לתלמידים שבאים מרקע שונה ומיכולות כלכליות שונות של המשפחות שלהם.

עפר שלח: בבקשה.

עפר שלח: רשות הדיבור לשר החינוך.

יואב גלנט: כמה זמן יש?

יואב גלנט: אני יכול לתת סקירה מקיפה.

עפר שלח: מה זה מקיפה?

יואב גלנט: כל מה שאתם רוצים.

יואב גלנט: אני פנוי לשוחח איתכם.

יואב גלנט: כשאמרתי שיש לי זמן התכוונתי ש - - -

עפר שלח: ואכן נשוחח.

עפר שלח: תפתח פתיח לשיחה.

יואב גלנט: אני חושב שזה נושא חשוב.

יואב גלנט: אנחנו נמצאים אדוני היו"ר, חבריי חברי הכנסת, אנחנו נמצאים בסיטואציה לא שגרתית.

יואב גלנט: אני נכנסתי לתפקידי לפני שלושה חודשים בדיוק, והמציאות שבה אנחנו חיים מוכרת לכולם, גם בהקשר פוליטי, גם בהקשר תקציבי וגם בהקשר כלכלי, גם בהקשר קורונה, ועל זה אנחנו צריכים לפתוח שנת לימודים שהיא מכנה משותף של כל מי שיושב פה בחדר וכל מי שהוא אזרח במדינת ישראל, יש לנו 2.4 מיליון תלמידים, 200,000 מורים, 5,000 מנהלים, זו המערכת שלנו, היא מקיפה כמעט 30% מתושבי ישראל, זו ה מציאות.

יואב גלנט: לכן אני חושב שאנחנו צריכים להסתכל על זה מתוך ראיה משותפת.

יואב גלנט: לצד הבעייתיות, אני שמתי לעצמי שלושה יעדים שצריכים לאזן ביניהם בפתיחת שנת הלימודים, אחד זה בריאותם של התלמידים, השני זה חינוכם והשלישי זה הקניית השכלה ודעת.

יואב גלנט: מבחינתי הילדים הם הגורם החשוב ביותר במובן הזה שהייתי רוצה שעבורם זה יהיה שקוף לומר שהמבוגרים ישאו בבעיה ועבור הילד המצב יהיה שהוא לא יודע שמתחוללת איזו שהיא סערה מעליו, כי אנחנו צריכים לאפשר לו את התנאים המתאימים ולהשאיר את הקשיים למבוגרים.

יואב גלנט: כשאני אומר ילדים מבחינתי זה יהודים, ערבים, חילונים דתיים חרדים מצפון מדרום ממזרח וממערב, כולם.

יואב גלנט: לפי תפיסתי, מערכת החינוך היא קודם כל עוגן של יציבות, במובן הזה שהיא מייצבת כל תלמיד, כל משפחה ואת החברה וכמובן את הכלכלה הישראלית, על מנת לקבל מושגים, תזכרו את הנתונים של הכלכלן הראשי שאומר שבכל יום שמערכת החינוך איננה עובדת, המשק הישראלי מפסיד 300 מיליון שקל בממוצע, זה בערך 2 מיליארד שקבל בשבוע ו-100 מיליארד שקבל בשנה וברור לגמרי שללא עבודה של המנוע המרכזי הזה, 2 מיליון מפרנסים לא יכולים לצאת לעבודתם והיתר ברור.

יואב גלנט: בתוך המערך הזה, הגורמים החשובים ביותר בעיני הם הגננות, המורות, המורים וכל מי שבא במגע עם התלמידים באופן ישיר.

יואב גלנט: האנשים האלה לא זוכים תמיד להערכה שמגיעה להם, אבל אני כאן בשביל לייצג אותם ולומר לכם שהראשונים שמגיעה להם מילה טובה על כל מה שקרה פה בשנה החולפת, על התמודדות עם קשיים לא פשוטים של התחלת לימודים והפסקת לימודים, לימודים מקרוב, לימודים מרחוק, תנאים לא תנאים, זה המורים.

יואב גלנט: המורים, המורות, הגננים והגננות, ויש גם סיכון מסוים בעבודה שלהם כשהם עובדים עם האוכלוסייה הזאת, אני מצאתי, כאחד שהגיע אחרי שהוא נעדר ממערכת החינוך 44 שנים, הגעתי אליה ונכנסתי לראשונה בשערי המשרד הזה וההתרשמות שלי הייתה שמדובר על צבר מאוד גדול של אנשים מאוד טובים, מהרמה הנמוכה ביותר, מהתלמידים ועד להנהלה הבכירה.

יואב גלנט: כשאמרתי שהדבר הזה מקיף את כולם אני מתכוון לומר שהמשימה הזאת היא אתגר של כולנו ולכן כשבאתי עם התכנית הזאת, קודם כל הסתכלתי על הנתונים, ניסיתי ללמוד אותם.

יואב גלנט: מכל מה שהיה עד אז כשר קליטה חוויתי את חוויות הקורונה במקבצי הדיור, עשינו שם את העבודה ולשמחתנו אף אחד לא נפגע במתחמים של משרד הקליטה, הסקנו כמה מסקנות, הכרנו כבר אז חלק מהשחקנים שעובדים, ולמעשה הגענו למתווה משותף שפעל ביחד עם משרד הבריאות ועם משרד האוצר, הוצג לראש הממשלה ולאחר מכן לממשלה, וקיבל את גיבוי הכנסת לפחות בצד התקציבי בקריאה ראשונה ואני מקווה שברגע שהרב גפני יחזור לפעילות מלאה, ואני מאחל לו בריאות ורפואה שלמה, אז הוא גם יעביר את הקריאה השנייה והשלישית אחרי שוועדת הכספים תסיים את העבודה שלה.

יואב גלנט: אנחנו מנסים לתאם ככל הניתן את הדברים, עם כל השותפים שלנו.

יואב גלנט: אני מזכיר שיש פה שלטון מקומי גם ערים, גם מועצות אזוריות ולכל אחד יש כיוונים משלו, יש הסתדרות מורים ויש ארגון מורים וארגוני הורים, וכמובן שכל הבניין הזה, כולם רוצים את אותו דבר אבל לכל אחד יש וריאנטים משלו.

יואב גלנט: אנחנו נתחיל את שנת הלימודים ב-1 בספטמבר, זמן ההיערכות הוא קצר, יהיו קשיים בפתיחת שנת הלימודים, כמו שיש בכל שנה ויותר, וגם במהלך השנה.

יואב גלנט: אני נתתי את הנתונים הראשוניים, 2.4 מיליון תלמידים, 530,000 תלמידים בכיתות הגן, 1,870,000 בבתי הספר מא'-יב', 205,000 עובדי הוראה מהם 5,000 מנהלים והשאר מורים וגננות, יש לנו 25,800 מוסדות חינוך שמתוכם 20,600 גנים והיתר, 5,200 בתי ספר.

יואב גלנט: המתווה שניסינו לשים, וזה הדבר שבהחלט ראוי להידרש לו, זה הייתי אומר מתווה שמאפשר את הלימודים בתרחיש מונע התפרצות לאורך כל התקופה, מתוך הנחה שהמחלה עלולה להיות איתנו לאורך זמן עד שיימצא חיסון.

יואב גלנט: אני מדבר על תרחישים שהם תרחישי אמצע.

יואב גלנט: אני אסביר מה קורה במצבי קיצון.

יואב גלנט: העיקרון מבוסס על למידה מקרוב ולמידה מרחוק, כאשר הגודל המקסימלי של כיתה הוא חצי כיתה, שזה חצי מכיתה מקסימלית ממוצעת שזה עד 18 תלמידים, ובהרשאות מיוחדות שניתנו לנו ממשרד הבריאות, עליה ל-20 באישור מנהל המחוז ול-22 באישור המנכ"ל ומעבר לזה באישור שלי.

יואב גלנט: השתדלנו לתת את מינימום ההנחיות הנדרש ולא את המקסימום האפשרי, כלומר אנחנו תובעים דברים נקודתיים שעליהם אנחנו לא יכולים להתפשר, בין אם מבחינה פדגוגית ובין אם מבחינת מערכת היחסים שיש לנו והמחויבות שלנו למשרד הבריאות ולהנחיות הרפואיות, ואנחנו מאפשרים לכל מי שנמצא בשטח לפעול.

יואב גלנט: זאת אומרת יש שוני בין רשות לרשות, בין ישוב לישוב, בין מוסדות החינוך, בין מגזרים, הכל מקובל עלינו ובלבד שהוא עומד ב-18 תלמידים בכיתה ובכמות הימים שקבענו כמינימום.

יואב גלנט: אנחנו נותנים לאוכלוסיות מיוחדות מענה מיוחד, הווה אומר שכל מי שהוא נמנה על חינוך מיוחד, על כפרי נוער, על נוער בסיכון, עבורו המענה הוא כביכול מנותק מהקורונה, הוא מענה שלם, אנחנו מבינים את הערך של הנושא הזה, וכמו שאמרתי בהתחלה אנחנו עם המסלול הזה רצים לאורך כל הדרך, אלא אם יקרה אחד משניים: אחד זה מציאת חיסון או תרופה שתסיר את הצורך, הדבר השני, אם אנחנו מידרדרים למציאות חמורה באזור או בכל המדינה, שבה צריך לסגור.

יואב גלנט: ואם המערכת כולה סגורה, העיר סגורה וכן הלאה, אז גם מערכת החינוך היא חלק מהעניין הזה.

יואב גלנט: אבל כל עוד הדברים פועלים לפי ההיגיון המשותף שפותח בינינו לבין משרד הבריאות, ניתן להמשיך.

יואב גלנט: אני אתן פירוט קצר, אם תרצו אחרי כן אפשר יהיה לפרט יותר כי אני רוצה להותיר לכם זמן.

יואב גלנט: אני אתן פירוט קצר על המתווה, בגדול הוא אומר כך: ילדי הגנים לומדים שישה ימים בשבוע במוסדות החינוך ללא פיצול בהתאם להנחיית משרד הבריאות ובאישורו, תלמידי א'-ב' לומדים לפחות חמישה ימים בשבוע, 25 שעות שבועיות, גם זה ללא פיצול.

יואב גלנט: בכיתות ג'-ד' אנחנו מפצלים בפעם הראשונה ולצורך זה גייסנו 13,000 מורים ועובדי הוראה, ותיכף נרחיב על זה, והם לומדים מקרוב כי הם לא יכולים להיות ללא פיקוח.

יואב גלנט: תלמידי ה'-יב' אנחנו מאפשרים להם לפחות יומיים בשבוע בבית הספר, בחצאי כיתות, ושלושה ימים בלמידה מרחוק.

יואב גלנט: כשאני אומר 'לפחות', היעד שלנו שלפחות בכיתות ה'-ו' אנחנו ניתן יותר מהעניין הזה.

יואב גלנט: אנחנו חיים תחת מגבלות, אני אומר כך, העדיפות שלנו היא לתת קודם כל את המקסימום הניתן לילדים בגיל הצעיר ביותר וככל שהגיל מתבגר אנחנו עושים את הפשרות שם, כלומר עבור כיתה א' כדוגמה, מה שלא לימדת בהקשר של אוריינות, שפה עברית או ערבית, חשבון או כל דבר אחר, ייצבר כפער שילווה את הילד גם בשנה שאחרי כן, וכשילד לא יודע בכיתה ג' או ד' לקרוא היטב אז ברור לגמרי שהוא צובר פערים בכל שאר המקצועות, לכן בזה אנחנו משקיעים את מירב המאמץ.

יואב גלנט: הדבר השני, התלמידים האלה בכיתות של הגן והכיתות הנמוכות הם התנאי לכך שההורים שלהם הם נמצאים בבית הספר, כלומר שני האלמנים האלה מתחברים ביחד, אני חושב שיש בעניין הזה תמימות דעים בקרב כל המומחים.

יואב גלנט: החינוך המיוחד כמו שאמרתי, מתקיים כמו בשגרה, שישה ימים בשבוע.

יואב גלנט: תקציבים – המדינה הקצתה לנושא הזה 4.2 מיליארד שקל.

יואב גלנט: אני באתי עם תכנית מקורית שעלותה הייתה 9 מיליארד שקל והיא אמרה שניתן היה אז, לפני כחודש וחצי, לפצל החל מגני הילדים לחצי ובכל הגילאים.

יואב גלנט: ההערכות של המומחים היו שהדבר הזה איננו נדרש בכיתות הגן, שלושת כיתות הגן ו-א' ו-ב', ולמעשה כל שנתון עולה לנו בעלות העסקת מורים כמיליארד שקל אם אתה צריך לפצל, הורדנו 5 מיליארד והורדנו חמישה שנתונים, לאור החלטת משרד הבריאות שהתקבלה בשיתוף פעולה איתנו ולמעשה התייצבנו על תכנית שאומרת כך: למיגון, היגיינה, מסכות, שטיפות, ניקיון של כל מה שקשור למוסדות החינוך - 300 מיליון שקל, לתמיכה באוכלוסיות מיוחדות כדלתא נוספת בכל מקום שיש בו בעיה עם חינוך מיוחד או עם דברים דומים – 100 מיליון שקל, 2.6 מיליארד שקלים לכח אדם שמחולק באופן הבא: 6,500 מורים על בסיס של הרחבת משרות או גיוס מורים נוספים.

יואב גלנט: כלומר אם יש בבית ספר מורה שעובד ב-50% או ב-70% ואתה רוצה להעלות לו את המשרה ל-100% או אפילו ל-120% זה בסמכות מנהל בית ספר וזה אין-האוס, הייתי אומר שזה פתרון ביד, והדבר הזה בא על חשבון מערכת החינוך, בהסכמה שיש לנו עם האוצר, אל יקל הדבר בעיניכם, זה דבר מאוד משמעותי בהקשר של התוספת ואני אומר יותר מזה, הנושא הזה הוא רק חצי.

יואב גלנט: החצי השני מגיע מכיוון הרשויות, ובאיזון הרשות יכולה להוסיף, בסך הכל, כל הרשויות בארץ, עוד 6,500 עוזרי הוראה, ושניהם ביחד צריכים לאפשר את הכפלת הכיתות, כי הכמות הזאת נותנת - - -

עפר שלח: זה על חשבון הרשות?

יואב גלנט: לא.

יואב גלנט: הכל על חשבון המדינה.

יואב גלנט: זאת אומרת שאנחנו מזרימים את הכסף לרשות בקול קורא שלנו, הרשות מגייסת ואנחנו במפורש הכוונו את זה שהרשות תגייס אנשים בתיאום עם משרד העבודה והרווחה ועם אחרים, שהם אנשים שלצורך העניין כשירים לעבוד עם ילדים, אבל הם לא אנשי חינוך בהגדרתם.

יואב גלנט: יכול להיות שזה פרחי חינוך כאלה שהולכים להיות מוסמכים בעוד שנה או שנתיים, יכול להיות שזה מדריכי תיירים שאין להם תיירות נכנסת אבל יש להם תואר ראשון והם יודעים לדבר אל קהל וכן הלאה, וראש הרשות מבחינתנו יש לו את המנדט לעשות את זה תחת הקריטריונים שלנו וגם לפתור בעיות של אבטלה בתוך הישוב שלו, כל אחד במקומות או מאיפה שהוא רוצה.

יואב גלנט: אני אציין שתוך שלושה ימים מאז שהוצאנו את הקול הקורא הצטברו כ- 15,000 או 20,000 פניות, זאת אומרת אנחנו לא נמצאים באיזה שהוא חוסר בנושא הזה אלא בהחלטה את מי בוחרים.

יואב גלנט: אני רוצה לציין עוד נקודה.

יואב גלנט: המספר 13,000 שנשען על כמות כיתות ג'-ד' הדרושות להכפלה, לוקח בחשבון שיש פה עודף מסוים והעודף הזה בהגדרה ובהרשאה ישמש גם לקשיים שעלולים להיווצר בכיתה א'-ב' או ה'-ו'.

יואב גלנט: זה לא הרבה, אבל זה תוספת של 6.5% למערכת, 13,000 מתוך 200,000 מורים.

יואב גלנט: אני מעריך שבכיתות ג'-ד' צריך 5% או 5.5% והאחוז הנוסף יעזור לשמן את המקומות הנוספים וזה בהרשאה, זה לא דבר שהוא באופן לא מוסמך, והמפתח למעשה הוא כיתות ג'-ד'.

יואב גלנט: הנקודה האחרונה בהקשר של התוספות התקציביות זה הלמידה מרחוק.

יואב גלנט: בנושא הלמידה מרחוק אנחנו נשקיע כ-1.25 מיליארד שקל, הכסף הזה מיועד לכמה דברים: 1.

יואב גלנט: יירכשו 150,000 מחשבים ואמצעי קצה דרך מינהל הרכש הממשלתי, 64 טלפונים כשרים למגזר החרדי, אמצעי קצה משופרים יגיעו גם מתורמים, יש לנו אלפים ואולי נגיע גם לעשרות אלפים.

יואב גלנט: אנחנו מתקשבים תקשורת ובקרה, מצלמות, ראוטרים, מיקרופונים וכן הלאה, 1,600 בתי ספר חדשים ומשדרגים 1,900 שבהם הציוד מיושן או לא מספיק.

עפר שלח: כמה זמן - - -

יואב גלנט: כל נושא התקשוב ישתרע בגדול על כל שנת תשפ"א, אני אומר את זה בשביל להנמיך ציפיות במובן הזה שמחר יהיה מוכן.

יואב גלנט: את המחשבים צריך לקנות בסין, או במקומות אחרים, הם לא נמצאים בארץ.

יואב גלנט: אבל שמנו ליעד ואני חושב שנעמוד בו, בהנחה שהתקציב יאושר, כי עוד לא גמרנו לאשר אותו בקריאה שניה ושלישית, זאת אומרת קול קורא אפשר להוציא בלי הכנסת אבל כשצריך תקציב צריך כסף וצריך לעשות את זה למען הילדים של כולם.

יואב גלנט: אז אני חושב שעד סוף ינואר אנחנו נצליח ב-50% מהמקומות לתת פתרון, ואת החצי השני נעשה במהלך השנה.

יואב גלנט: זה יעד שאפתני, זה לא דבר פשוט - - -

עפר שלח: עלה בדיון קדם פה המספר הזה שזה חצי מבתי הספר בארץ, הם כרגע לא ערוכים.

עפר שלח: זאת אומרת אתה מתכוון בשנה הזאת לסגור את החצי הזה שכרגע בכלל לא בנוי ללמידה מרחוק?

יואב גלנט: אני אומר יותר מזה, מאחר ויש כ-5,000 בתי ספר, מתוכם כ-1,000 במגזר החרדי שאיננו מעוניין בתקשוב, נשארת עם 4,000.

יואב גלנט: מתוך ה-4,000 אנחנו משדרגים 1,900, שיש להם אבל משדרגים אותם ועוד 1,600 התקנה מחדש.

יואב גלנט: כלומר למעשה זה טיפול ברוב רובה של המערכת בארץ והעברה שלה לקראת הדור הבא - - -

עפר שלח: מה הקריטריונים בחלוקה של ה-150,000 - --

יואב גלנט: אנחנו הוצאנו קול קורא הקול קורא מבוסס על מדדי התמיכה שאנחנו תומכים כשהמפתח הוא בית הספר, כלומר קודם כל העיקרון הבסיסי, ככל שיש פחות וככל שהמקום ובית הספר הוא חלש יותר או בא מרקע סוציו אקונומי נמוך יותר, כך אנחנו נתמוך בו תמיכה גוברת, כלומר בעשירון התחתון אם נלך לפי סוציו אקונומי, לא לפי מדדי תמיכה, בעשירון התחתון אנחנו ניתן בממוצע, אם אני מדייק במספרים, בשלושת העשירונים התחתונים לפי מפתח פחות או יותר של מחשב לכל שישה ילדים, כי לחלק יש, זה לא אומר שאחד משישה בלבד יקבל, אבל זה אומר שזה המפתח לחישוב, וכשאתה עולה לשלושה עשירונים מעל זה אז זה אחד משבעה ילדים, כשאתה עולה לשלושה או שני עשירונים מעל זה זה אחד לשמונה, וכשאתה מגיע לעשירונים העליונים זה אחד ל-50.

עפר שלח: זה מבוסס על איזה שהוא חישוב?

יואב גלנט: כן.

עפר שלח: זאת אומרת כבר עברנו חודשים של לימוד מרחוק, אני מניח שהצטבר אצלכם מסד נתונים, על פי החישוב שלכם כמה זה יענה מתוך המחסור הקיים?

יואב גלנט: ההערכה דרך אגב זה שחסרים במדינת ישראל סדרי גודל, החישוב היה תמיד לפי סדר גודל של 10% וזה המספר שקנינו - - -

סעיד אלחרומי: מדברים על 140,000.

יואב גלנט: 150,000.

סעיד אלחרומי: השאלה מה החלוקה הפנימית, מה הרשויות המקומיות - - -

יואב גלנט: אני אתן לך דוגמה.

קריאה: לא חסרים יותר מאשר ה-150,000?

יואב גלנט: אני קשור ומוגבל במגבלות משאביות כמו שאתם מבינים, הדבר הזה הוא עלות של 500 או יותר מיליון שקל.

סונדוס סאלח: אז יש תיעדוף לאוכלוסיות מסוימות?

יואב גלנט: אני מסביר.

יואב גלנט: יש תיעדוף מוחלט.

יואב גלנט: ככל שהמצב הוא יותר קשה אתה תיתן יותר.

יואב גלנט: אני אבקש ש- - - את הנתונים של ההגדרה, אבל אם אתה לוקח, אני נותן את זה כדוגמה, את השכבה הכי עשירה בישראל אז הם לא יקבלו מחשבים בכלל, אולי הם יקבלו שלושה כי הנוסחה תגרום על עשרות אלפי ילדים, כשאתה לוקח את העשירון התחתון, הוא יקבל אלפים או עשרות אלפים.

יואב גלנט: אני נותן לכם מהזיכרון, עיר כמו ירושלים על כל היבטיה תקבל בערך 15,000 מחשבים, אלה סדרי הגודל.

יואב גלנט: מקום כמו רהט יקבל 2,000, מקום כמו באר שבע 3,000 או 4,000.

יואב גלנט: אלה המספרים שאנחנו מדברים עליהם.

יואב גלנט: אלה לא דברים קטנים, אלה דברים משמעותיים מאוד, וזה הולך לפי מדד הטיפוח של בתי הספר.

יואב גלנט: גם את החלוקה אנחנו עושים לבית ספר.

יואב גלנט: זאת אומרת מבחינתי אני לא נותן לא לראש הרשות ולא לתלמיד, ואני גם לא רוצה את העיסוק הנובע מהעניין הזה ואת היכולת לטפל בו.

יואב גלנט: אם יש בית ספר שבו צריך 100 מחשבים, אני נותן אותם בתיקים או בעגלות מיוחדות למנהל בית הספר והוא משאיל אותם לתלמידים והוא יכול להשאיל אותם גם למורים, לפי השיקול שלו.

יואב גלנט: זה נכס שלו, הנכס הזה כידוע אחרי 3, 4, 5 שנים הוא מאבד את יכולתו, צריך כבר את הדור הבא וכן הלאה, אבל זה התהליך.

יואב גלנט: כל הדבר הזה, אם תרצו, אני אנחה שיבואו אליכם ויציגו את זה.

עפר שלח: אני אבקש ש- - -

מאיר כהן: הקריטריונים מאוד ברורים.

מאיר כהן: משרד החינוך כבר יודע הרבה שנים לעשות חלוקה למי צריך ומי פחות צריך.

מאיר כהן: השאלה, ואני אבקש מהשר שיענה על זה, יחזור שוב לנקודה של המהירות של העניין.

מאיר כהן: ה-1 בספטמבר זה יום שלישי הבא.

מאיר כהן: ביום שלישי הבא כבר מתחילים – אם אכן המתווה יפעל כמו שאדוני כתב אותו עם אנשי המשרד – יתחילו כבר בלמידה מרחוק.

מאיר כהן: זאת אומרת הוועדה צריכה לדעת שכבר ביום שלישי הבא יש מאות אלפי - - -

יואב גלנט: עברנו לשאלות?

יואב גלנט: זאת אומרת, סיימתי את הסקירה?

יואב גלנט: אין בעיה, איך שאתם רוצים.

מאיר כהן: יש גם מאות אלפי תלמידים שאין להם מחשבים בבית.

מאיר כהן: זאת אומרת שבוא נניח שב-1 בינואר בשנה הבאה על פי המתווה של השר יש 50%.

מאיר כהן: אבל מעכשיו עד ינואר, וזה מה שאני שומע מראשי עיריות וממנהלי בתי ספר, הם נמצאים בבעיה מאוד גדולה.

מאיר כהן: האם אדוני, המשרד נותן את דעתו על הנושא הזה, או שפונה לראשי הערים ואומר להם 'חבר'ה עד שאני אביא את הברזלים ואת התוכנות וכולי תמצאו אתם פתרון, בוא תגידו לי מה הפתרון שלכם', אגב, אני לא פוסל שראשי הערים ומנהלי בתי הספר יכולים למצוא פתרונות לוקאליים אבל זה צריך להיות רשום במתווה עם התחייבות - - -

עפר שלח: חברי הכנסת, ניצן, אתה רוצה?

מאיר כהן: ניצן מרכיב את ה ממשלה הבאה.

עפר שלח: הוא עסוק בחלוקת תיק החקלאות - - -

ניצן הורוביץ: לא, כי פה יש ממש תפקוד מופתי של הממשלה והמערכת ערוכה והכל מסודר.

עפר שלח: לכן הצעתי לך את זכות הדיבור.

סונדוס סאלח: התיעדוף של הישובים וכמות המחשבים זה - - -

עפר שלח: יש פה בעיה נוספת והיא שעצם העובדה שיש מחשב בבית לא בהכרח פותר את הבעיה.

עפר שלח: זאת אומרת כאשר יש שניים או שלושה ילדים שנמצאים בתוך מערכת החינוך ובהרבה בתים בישראל יש יותר, וכולם נזקקים ללימוד מרחוק, החל מכמות המסכים האפשרית וכלה בנפח הגלישה, אנחנו נמצאים בבעיה.

עפר שלח: אתם לא חוששים שבסוף, ושוב אני מדבר גם על סמך הניסיון שנצבר בחודשים שכבר היו, שבסוף כל העסק הזה, עם כל המאמצים, וצריך להגיד, זה מאמצים בהרבה מאוד כסף, וצריך להעריך אותם, בסוף זה לא אחוז?

סונדוס סאלח: רציתי להוסיף משהו.

סונדוס סאלח: בכל בית ספר יש כיתת מחשבים אחת לפחות ויש בה 25-30 מחשבים.

סונדוס סאלח: אני מציעה גם כן לחשוב על הרעיון הזה לפתוח את הכיתות האלה במיוחד בבתי הספר בישובים שיש בהם בעיות בתשתיות האינטרנט בבתים, ולאפשר בכל בית ספר ש-30 התלמידים שסובלים הכי קשה מבעיות תשתיות, שיגיעו לבית הספר לכיתות המחשבים ויצרכו את הלימוד בזום מתוך בית הספר מרחוק, אבל ישתמשו בכיתות המחשבים שנמצאות בתוך בתי הספר שעכשיו לא מתבצע בהם לימודים או שיעורים בבתי הספר.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: תרצה סבב ראשון של תשובות?

יואב גלנט: בבקשה קודם כל אני מקריא לכם מתוך הקול הקורא.

יואב גלנט: רק בשביל לתת מענה ראשוני למה ששאלתם.

ליאורה שמעוני: הוא בתוקף?

ליאורה שמעוני: הוא לא הושעה?

יואב גלנט: בוטל אחד ויצא שני מיד.

יואב גלנט: פשוט התקשורת עוסקת רק במה שקורה לא טוב.

ליאורה שמעוני: לא מהתקשורת - - -

יואב גלנט: אז את צריכה לדעת שיצא השני.

ליאורה שמעוני: לנו נמסר בכל אופן שהושעה, אולי - - -

יואב גלנט: אז נמסר לכם מידע שגוי.

יואב גלנט: נמסר לכם חצי מהמידע.

יואב גלנט: החצי השני זה שהקול הקורא יצא.

יואב גלנט: אז אני מקריא מתוך הקול קורא את אופן החלוקה: 'במסגרת מודל ההקצאה תינתן עדיפות ברורה לבתי הספר במדדי הטיפוח הגבוהים', כלומר למי שלא מכיר, סוציו אקונומי נמוך 8, 9 , 10, 'על פני המדדים הנמוכים 1, 2, 3 תוך התחשבות בגודל בית הספר ומספר התלמידים בו'.

יואב גלנט: כלומר כאשר מדד הטיפוח הבית ספרי הוא 8, 9 או 10, הטיפוח הגבוה ביותר, אז היחס בין תלמידים לאמצעי קצה הוא 1:7, כאשר זה ב-5, 6, 7 היחס הוא 1:8.

יואב גלנט: במדד טיפוח 4 זה 1:10 תלמידים, במדד טיפוח 3, קרי כבר כשאתה מטפס לעשירונים העליונים זה 1:40, במדד טיפוח 2, 1:50 ובמדד טיפוח 1, 1:60.

יואב גלנט: כלומר תלמיד שנמצא במקום הגבוה או השכבה הסוציו אקונומית הגבוהה, מקבלת 1:10 ביחס לשכבה הנמוכה.

יואב גלנט: זה הקריטריון שמצאו אצלנו אנשי המקצוע והוא לוקח בחשבון - - -

עפר שלח: אני אחזור על השאלה ששאלתי קודם, זה קריטריון של צדק חלוקתי שנשמע סביר.

עפר שלח: השאלה אם הוא עונה על הצרכים.

יואב גלנט: אני מחלק 150,000 שהם 0.5 מיליארד, שהוקצה לי בצורה הכי טובה שאני יכול, גם את זה, יש בעיה של בליעה במערכת, זאת אומרת לוקח זמן עד שאתה מכניס את זה כי לא סיימתי את הדברים, הנתיב הקריטי בלוח הזמנים הוא לא בהכרח ברכש הציוד אלא הכשרתם של המורים ושל הנאמנים הטכנולוגיים בקצה בבתי הספר שיהיו מסוגלים לגרום לציבור של מורים שלא תמיד מכיר את הנושא הזה, זה תלוי בגיל שלהם ובנגישות שלהם לעניין, יהיו מסוגלים לאפשר להם ללמד.

יואב גלנט: כי בניגוד למה שהתרגלנו, טכנולוגיה של לימוד מרחוק היא לא זום.

יואב גלנט: זום זה דבר חלקי מאוד.

יואב גלנט: אבל למעשה היתרון של הלימוד מרחוק זה שאתה יכול להביא לפתח תקווה הרצאה מהרוורד או מחיפה, ויש מורים בארץ דרך אגב שהם מורים ידועים, שהם מומחים נניח לפתרון בעיות טריגונומטריות ובחצי מבתי הספר בארץ צופים בהם ורואים אותם, ויש אחד אחר שעוסק בהנדסה אנליטית, אז הוא יודע לפתור את הדברים שלו והוא הופך להיות שחקן, ואנחנו גם נעמיד את האנשים האלה כמצטיינים, אנחנו נעלה אותם על נס, כי במובן הזה יש לנו עניין שישתמשו במקומות טובים.

יואב גלנט: דרך אגב, אני פותח סוגריים, לפי המחקר והבדיקה שעשינו 20% מהילדים לומדים יותר טוב מרחוק ו-80% פחות טוב.

יואב גלנט: זאת אומרת יש לזה גם יתרונות, זה לא רק חסרון.

סונדוס סאלח: אפשר לחזור על זה?

יואב גלנט: 20% לומדים יותר טוב מרחוק, בכל הגילאים.

יואב גלנט: יש ילדים שקשה להם יותר בבית הספר מאשר בלימוד מרחוק, אבל הם מהווים רק 1/4 ביחס לאוכלוסייה השנייה.

יואב גלנט: עכשיו אני רוצה לומר לכם לגבי לוח הזמנים.

יואב גלנט: הרי השיטה שאנחנו קבענו, היא לוקחת בחשבון את המגבלה שיש לנו, שאנחנו לא יכולים להצטייד ביום אחד.

יואב גלנט: כמו שאמרתם, ב-1 בספטמבר - - - אני יודע שיש ציפייה, ומוצדקת, שכל הבעיות תיפתרנה מיד.

יואב גלנט: אני עוסק בדבר הזה, האמינו לי, כמעט ולא עוסק בדבר אחר, מבוקר עד ערב שלושה חודשים, אבל יש פה פערים של שנים, ומה שאנחנו פיתחנו אומר ככה: כאשר אתה לומד יום כן ויום לא, לסירוגן, למעשה גם אם התלמיד מגיע לשני ימים, נניח שני ורביעי, ורצוי גם ביום שישי כי אפשר גם להגיע לשלושה ימים, אז הוא מקבל שיעורי בית, גם אם אין למידה מרחוק אפשר להעביר לו דרך טלוויזיה שיעורים שלנו בערוצים שהם ערוצים חד צדדיים, הוא יכול לצפות ולקבל מידע באופן חד צדדי, ברוב המקומות יש טלוויזיה, ואז למעשה גם אם זה לא מושלם, ואני חושב שזה לא רוב באוכלוסייה, אבל יש מקומות כאלה, גם אם זה לא מושלם למעשה אתה במתכונת שיש לימודים חלקיים.

יואב גלנט: כל מי שחושב שאפשר ללמוד רק מרחוק, קרי חודשים, הוא שוגה בהבנת העניין.

יואב גלנט: אי אפשר לעשות את זה.

יואב גלנט: צריך בקרה ש ל המורה, צריך פיקוח, צריך סגירת מעגל, צריך הערות ודבר מרכזי מאוד, מסתבר לפי כל המחקרים שהחברתיות תורמת גם ללימוד, מעבר לצד החברתי כי הקבוצה היא פקטור בתוך הלימוד של התלמידים.

יואב גלנט: אגב, המודל שאנחנו פיתחנו יש בו עניין.

יואב גלנט: דיברו איתי שרי חינוך ממדינות אחדות, לאחרונה מקרואטיה ומארגנטינה, ששואלים אותנו 'איך אתם עושים את הדבר הזה ומדוע' ואנחנו הסברנו ואני חושב שיש הרבה קשב לעניין הזה.

יואב גלנט: יש מקומות בעולם שפשוט שיחררו את הדברים, אמרו 'ניפגש ב-1 לינואר ועד אז תלמדו מרחוק' או דברים כאלה, אני חושב שאנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו את העניין ואני אומר כאן, זה לא מושלם, זה המצב.

יואב גלנט: אני נותן לכם את הנתונים כמו שהם.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: אני רוצה להכניס בזום כמה גופים שהם כמובן רלוונטיים לעניין.

עפר שלח: אני רוצה להתחיל עם סגנית יו"ר הסתדרות המורים עדנה דוד.

עדנה דוד: בוקר טוב.

עדנה דוד: אני עדנה דוד, הסגנית של יפה בן דוד.

עדנה דוד: אני באמת רוצה להצטרף לדברי השר ולברך על כל המאמצים שנעשים בתחום המחשוב ותקשוב בתי הספר, אבל אני רוצה להעלות נושא נוסף מאוד מאוד חשוב, שעליו אולי לא נתנו את הדעת בעניין התקצוב והוא המורים והגננות שבסיכון ועליו גם יפה התריעה אני חושבת כבר ממארס, כשהבנו שאנחנו באיזה שהוא שלב נצטרך לחזור וללמד, וישנו מספר לא מבוטל של אנשים, אמנם לא כמות עצומה, אבל מדובר ב-1,000, 2,000 מורים וגננות שנמצאים בסיכון בריאותי ולא יכולים לשוב ללמד כרגיל בבתי הספר.

עדנה דוד: אותם אנשים כמובן כרגע הם נחשבים כבריאים ויכולים ללמד לא מקרוב, אלא מרחוק.

עדנה דוד: הדרישה שלנו הייתה שכמו במגזר הציבורי וכמו גם בחלק מהמגזר הפרטי הרבה מאוד אנשים עברו לעבוד מרחוק ואנחנו יודעים שזה עובד מצוין, חלק מהמורים והגננות שנמצאים בסיכון יעשו את עבודתם נאמנה במסירות על פי כל מה שהם יצטרכו, אבל מהבית, ועל זה טרם שמענו פתרונות והצעות ואגב, יש על זה סכסוך עבודה שמאיים על פתיחת שנת הלימודים ב-1 בספטמבר.

עפר שלח: הנקודה הובנה.

עפר שלח: מיד השר יענה.

עפר שלח: אני אבקש להעלות את רן ארז יו"ר ארגון המורים.

עפר שלח: ננסה ליצור איתך קשר טלפוני כי לא שומעים אותך בזום.

עפר שלח: בינתיים הנהגת ההורים הארצית.

זאב גולדבלט: ללא קשר רגע לתשלומי ההורים שזה - - -

עפר שלח: אנחנו נגיע לזה.

זאב גולדבלט: או.

זאב גולדבלט: קיי.

זאב גולדבלט: לגבי דברי השר, הקשבתי בקשב רב למה שהשר אמר, הוא אמר ש-20% מהתלמידים לומדים יותר טוב מרחוק, אבל 80% לומדים פחות טוב ואני דווקא רוצה להתייחס ל-80%, קודם כל זה העיקר, זה רוב הילדים.

זאב גולדבלט: בנוסף לזה, הסתדרות המורים אתמול אסרה על המורים ללמד מחוץ לבתי הספר, היא הוציאה הודעה כזאת.

זאב גולדבלט: משמרות, אפשרו לעשות אותן רק בחלק מהמגזרים באופן אמיתי, ואנחנו עוד פעם מוצאים את עצמנו שילדים מכיתות ה' ואילך ילמדו מהבית ארבעה ימים בשבוע, למעשה הם לא ילמדו רק יומיים בבית הספר, והכל בגלל איחוד לא ברור לכולנו של כיתות ג'-ד' שהפכו אותם לקפסולות בניגוד לכל הנתונים שכולנו רואים אותם כל הזמן, והייתי שמח שמשרד החינוך יציג את הנתונים למה כיתות ג'-ד' לומדות בקפסולות ולמה בגלל זה כיתות ה'-ו' לא מגיעות לבתי הספר ולמעשה הילדים האלה חשופים לכל הסכנות באינטרנט, לכל הסכנות ברחוב, ארבעה ימים בשבוע הם לא ילמדו.

זאב גולדבלט: שר החינוך אמר בצדק, ואני מאוד מעריך את מה שהוא אמר, שלפני סוף ינואר יגיעו רק 50% מהמחשבים, זאת אומרת עד סוף ינואר הילדים האלה למעשה לא ילמדו.

זאב גולדבלט: ילמדו יומיים בשבוע בבתי הספר.

זאב גולדבלט: גם כיתות ז'-יב' מאפשרים להם יומיים לפחות, שם יגיעו בין יומיים לשלושה ברוב מדינת ישראל.

זאב גולדבלט: יש לנו בעיה מאוד חמורה לגבי הילדים האלה, ב-ה'-ו' זה ממש להפקיר את הילדים שלנו.

זאב גולדבלט: הילדים שלנו פשוט חשופים לכל הסכנות וצריכים להגיד את הדברים האלה בצורה ברורה, והם הבעיה הכי חמורה בכל המתווים שהיה לנו, ואנחנו כהנהגת ההורים הארצית לא יכולים לקבל את הדבר הזה.

עפר שלח: על סמך מה מבוססת הטענה שלכם ש-ג'-ד' יכולים ללמוד לא בקפסולות?

זאב גולדבלט: הנתונים שאנחנו מכירים אותם ממשרד החינוך, מהמל"ל, שהיקף ההדבקות בכיתות ג'-ד' הוא כשליש מהאחוז שלהם באוכלוסייה, והיינו מאוד שמחים לראות נתונים רשמיים של משרד החינוך ואם יהיו נתונים רשמיים אפשר יהיה באמת לדבר על הדברים האלה בצורה רצינית ולא לקבל אותם כתורה מסיני.

זאב גולדבלט: כי בסוף זה צריך להיות מבוסס נתונים ולא סתם דבר שקורה ומחליטים כי יש פה ילדים בדרך ובריאות זה לא רק קורונה.

זאב גולדבלט: בריאות היא גם מה שקורה בפן הרגשי חברתי לאותם ילדים, וילד שיושב בבית ואין לו אפשרות ללמוד כי אין לו מחשב, כי ההורים שלו לא מסוגלים לעשות את זה, כי אין תשתיות אינטרנט, כי זה לא מתאים לו כמו ששר החינוך אמר, ואני מחזק את דבריו, אני מסכים איתו בכל מילה שהוא אומר פה, הוא פשוט לא יכול.

זאב גולדבלט: ולכן הבריאות צריכה להסתכל על כל ההיבטים של הדברים האלה ולא רק על הקורונה שהיא מאוד חשובה ואנחנו לא מוכנים לסכן את הילדים שלנו, אבל אם אין נתונים, אז בואו לא סתם נמציא המצאות.

זאב גולדבלט: ואני לא בטוח שזה משרד החינוך, אני חושב שזה יותר משרד הבריאות, אבל בעיני זה לא כזה משנה את העובדה מי האחראי על הנושא הזה בכלל.

זאב גולדבלט: תרשה לי להרחיב רק על הנושא שאיתו התחלתם את הישיבה, בנושא של הפיקוח על תשלומי ההורים.

זאב גולדבלט: יש אלינו עשרות פניות מבתי ספר ברחבי הארץ שאני מפנה למנהלי המחוזות על פי הסיכום שלי עם גור, ראש מינהל בקרה ואכיפה, ואני אתן כמה דוגמאות שנמרחו תעל פני שנים רבות.

זאב גולדבלט: לא שנה, אלא כמה שנים.

זאב גולדבלט: הדוגמה הבולטת ביותר היא בתי הספר הכנסייתיים, שזה כבגר נמשך לפחות חמש שנים ושם מתעלמים לחלוטין מחוזרי מנכ"ל משרד החינוך, גובים שם מאות אחוזים יותר כסף כשהם לא מקבלים לגמרי את התמורה, ומתנים את הרישום לבתי הספר בתשלום.

זאב גולדבלט: התשלום של אותם, מה שנקרא, תשלומים לא חוקיים.

מאיר כהן: תציין רק שעומדים בתור לבתי הספר האלה.

זאב גולדבלט: בוודאי.

זאב גולדבלט: זה בתי ספר שקהל היעד שלהם הוא קהל שבוי כי אין להם חלופות אחרות.

מאיר כהן: אגב, יש להם חלופות אחרות, היות וביקרתי בבית ספר כזה, אבל ההורים מעדיפם לבוא לבית הספר הכנסייתי כי הוא יוקרתי מאוד ברמה גבוהה ובוגריו יש להם סיכוי גדול מאוד להגיע לחו"ל, לבתי ספר.

זאב גולדבלט: אני אתן עוד שתי דוגמאות בלבד כי זמננו קצר.

זאב גולדבלט: אחד, שוב דוגמה שזועקת לשמיים, זה קריית שרת בחולון.

זאב גולדבלט: שם כבר לפני יותר משלוש שנים לא ההורים צעקו, אלא יש דו"ח מסודר של מבקר העיריה שקובע שעשו שם שימוש לא חוקי בתשלומי ההורים ונתן עשרות דוגמאות.

זאב גולדבלט: לא דוגמה אחת, לא שתיים אלא עשרות דוגמאות, כולל נסיעות לאילת על חשבון ההורים.

זאב גולדבלט: נסיעות לא של התלמידים, אלא של הנהלת בית הספר.

זאב גולדבלט: רכישה של ציוד לחדר מורים על חשבון ההורים, ועוד עשרות דוגמאות בדו"ח של מבקר העיריה.

זאב גולדבלט: האם נעשה משהו מול הנהלת בית הספר?

זאב גולדבלט: כלום.

זאב גולדבלט: האם הוחזר הכסף להורים?

זאב גולדבלט: לא.

זאב גולדבלט: ואני מדבר כאן על שנים על גבי שנים, ועל זה משרד החינוך יודע ומודע.

זאב גולדבלט: גם בדוגמה הראשונה משרד החינוך יודע ומודע.

זאב גולדבלט: דוגמה שלישית ואחרונה זה בתי הספר של החינוך הממלכתי דתי.

זאב גולדבלט: כאן אני מדבר על התניית הרישום בתשלום של תל"ן למשל, ומדובר כאן באלפים רבים של שקלים כל שנה של ההורים, כשאין בקרה הדוקה שבאמת התלמידים יקבלו את אותן שעות תל"ן, זו תכנית לימודים נוספת מעבר לשעות הלימוד הרגילות ואין בקרה הדוקה שבאמת יקבלו את זה.

זאב גולדבלט: אם שמת לב, אני התייחסתי רק לדיווח שניתן כאן בתחילת הוועדה.

זאב גולדבלט: עד כאן.

זאב גולדבלט: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: מאיר אתה רצה להוסיף?

מאיר כהן: כן.

מאיר כהן: אני רוצה לדבר קצת על תשלומי ההורים אדוני השר.

מאיר כהן: א.

מאיר כהן: היום ב-13:00 הוועדה אמורה לאשר - - -אם תוכל להגיע לוועדה זה יהיה מצוין כי יש שם הרבה מאוד שאלות.

יואב גלנט: יש לי גם עבודה, מאיר.

מאיר כהן: בסדר, אני חושב שלפגוש ברגע שיש משבר כזה סביב תשלומי ההורים הנוכחות שלך תהיה טובה, אבל אתה קובע את זמנך ולא אנחנו.

מאיר כהן: בכל מקרה, אני רוצה לחזור שוב לתשלומי ההורים, אני שומע שיש התקדמות ואתם בהחלט מוכנים לדבר על תשלום בפעימות, גילה נגר, אנחנו דיברנו על זה - - - בכל אופן, האם יש כוונה לדון מחדש על הוזלה כזאת או אחרת בסעיף מסוים, למשל, אנחנו יודעים שעמדו לרשות המשפחות קשות היום קרן מלגות של 100 מיליון שקלים והקרן הזאת צומצמה ל-45 מיליון שקלים.

מאיר כהן: לכן אני חושב שאולי צריך לעשות מאמץ גדול לפחות להרחיב, אם משלמים בפעימות ואם יהיה אישור, לפחות להרחיב את קרן המלגות כי זכרו, יש 800,000 איש, אחרים יגידו 900,000 ומישהו יגיד 700,000, אבל פחות או יותר סביב המספר הזה של אנשים מובטלים ואנחנו פוגשים אותם כל יום, ומי שיש לו שניים או שלושה ילדים המעמסה של תשלומי ההורים היא, גם למי שיש ילד אחד, אבל על אחת כמה וכמה שניים-שלושה ילדים המעמסה היא גדולה, התשלום הוא גדול, לכן אני מבקש ממך אדוני השר, בוא תקבל החלטה, תעזור לנו בקבלת החלטה כזאת, זה יבוא ממך, של הרחבת הקרן שאתם מעבירים למנהלי בתי הספר ולראשי הרשויות ל-100 מיליון שקלים, כמו שהיה בפעם שעברה.

מאיר כהן: אני רוצה שתזכור, אדוני היו"ר, בשנה שעברה בוועדת החינוך עם השר הקודם הוחלט על מתווה של חמש שנים שכל שנה סכומי התשלומים ירדו, אז אני מבין ואנחנו מבינים את האתגר הגדול בפתיחת השנה הזאת ואני יודע שעשו צעדים משמעותיים לקראת תשלומי ההורים, זה לא נעלם מעיני, אבל אני חושב שלפחות בשנה כזאת לא צריך לצמצם את קרן המלגות אלא להרחיב אותה, או לפחות להחזיר אותה למה שהיא הייתה בשנה שעברה.

מאיר כהן: תודה.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: יואב.

יואב גלנט: קודם כל אמרתי בתחילת הדברים, ואני אומר גם עכשיו, אנחנו נמצאים במציאות שבה אנחנו מנסים לייצר קואליציה של כל השחקנים של כל הגורמים, אנחנו מבינים את הערך ואנחנו מבינים את האינטרסים, ואני שר החינוך של כל הילדים ובמשתמע עבור כל ההורים, ואני מבין את המגבלות.

יואב גלנט: בתוך הזרימה הכללית הזאת, יש אינטרסים.

יואב גלנט: אנחנו משתדלים ליישר אותם ככל הניתן מול המורים באמצעות הסתדרות המורים, ארגון המורים, מול ההורים באמצעות ארגוני ההורים השונים, וגם מול גופי המדינה וגם מול ערים שונות וראשי ערים שונים שמתנהגים באופן שונה, ומה שיפה במערכת הזאת זה שצריך בה שותפות ואחדות כי כמעט כל שחקן יש לו זכות וטו ומבחינה פרקטית הוא לא רוצה אז הוא לא פותח והשני לא משלם והשלישי לא עושה, ואני מנסה לשכנע אתכם ואני מקווה שאני מצליח שאני עושה כמיטב יכולתי משיקולים שהם ענייניים ולא שיקולים אחרים.

יואב גלנט: אין פה שום דבר שנוגע לנושאים פוליטיים, אין פה שום דבר שנוגע להעדפה של מגזר זה על מגזר אחר.

יואב גלנט: אתמול הייתי בפתיחת שנת הלימודים במגזר החרדי בפתח תקוה בשלושה זרמים שונים של המגזר החרדי, לפני שבועיים הייתי בביקורים באום אל פאחם ובטירה, וכמובן שאני נמצא בכל הערים האחרות לפי היכולת שלי, בכל המחוזות בכל המקומות ואני משתדל לתת מענה לכולם.

יואב גלנט: אני אגיד עוד דבר, ואני מקווה שאיש לא ייפגע.

יואב גלנט: יש הבדל בין הסגנון והאופן שבו דברים מוצגים בוועדה או בוועדות לבין מה שקורה אצלי בדיונים עם אותם אנשים שיושבים כאן, אני מודע לצורך ולערך של יצירת תקשורת על הצגת החלק הלא מושלם בדברים, אבל יש גם 99% שפתורים בחלק גדול מהדברים, ואנחנו באופן טבעי מעלים כאן אחוז קטן.

עפר שלח: לעצם השאלות שהועלו?

יואב גלנט: רק התחלתי.

יואב גלנט: אמרתי שבאתי כי יש לי זמן, גם לי יש זכויות בתור חבר כנסת לדבר.

יואב גלנט: לכן אנחנו ניסינו להגיע לפתרון הטוב ביותר סביב המתווה של הלימודים ופעלנו לפי הנחיות משרד הבריאות.

יואב גלנט: בכל מקום שבו אתה מעביר קו תיחום יש משני צדי הקו כאלה שחושבים שהם צריכים להיות במקום אחר וזה לא נוח להם.

יואב גלנט: התחלואה נמוכה מאוד בגילאים המאוד צעירים וגם ההדבקה יותר נמוכה.

יואב גלנט: דרך אגב, גם המחקר תוך שבועות וחודשים בגלל האינטנסיביות של העיסוק בקורונה, הוא כל הזמן משתנה, אבל זה הדעה הרווחת, אני ישבתי אתמול עם פרופ' גמזו לא בפעם הראשונה ואנחנו בשיח עם כולם, עם וקסמן ועם בליצר ועם חזי לוי וגם גרוטו, אני מכיר את כל השחקנים שעוסקים בעניין, בכל שנותיי לא דיברתי עם כל כך הרבה פרופסורים כמו בשלושת החודשים האחרונים.

יואב גלנט: הסיכום היה שכשאתה מגיע לכיתות ג'-ד' קרי החל מגיל 9-10 פחות או יותר, זה גיל שבו התחלואה מטפסת ויש צורך לעבוד בחצאי כיתות, כיוון שכיתה מלאה מייצרת מצב שהמכפלות הן בחזקות של מיליארדים, הרי ההבדל בין 18 תלמידים ל-19 תלמידים זה 19 עצרת לחלק ל-2, זה פי מספרים עצומים, וכשאתה מטפס ל-20 ו-30 זה מקדמי הדבקה שונים.

יואב גלנט: לכן זה מה שהם קבעו אחרי דיון ממושך איתנו ואנחנו הלכנו לפי הסיכום הזה.

עפר שלח: אתה מכיר את בסיס הנתונים שעליו הם הסתמכו?

יואב גלנט: התשובה היא כן, אבל אני לא יכול להגיד לך שאני יכול לייצג אותם.

יואב גלנט: תביאו אותם הנה ושיסבירו את ה- - -

עפר שלח: אני שואל אם אתה מכיר אותו וכמי שבסופו של דבר האילוצים מגיעים לפתחו, זה מניח את דעתך?

יואב גלנט: אני באתי אל משרד הבריאות ואל משרד האוצר, כמו שאמרתי כאן בתחילת הדברים, עם המקסימום הניתן לביצוע במגבלות הפיזיות הקיימות במשרד החינוך וזה חציה של הכיתות לחצי החל מהגיל הצעיר.

יואב גלנט: הדיון שהתנהל במשך שבועיים-שלושה עם גורמי המקצוע במשרד הבריאות וגם עם אחרים, קבע שהחלוקה תתחיל מכיתה ג'-ד' מתוך ידיעת המשמעות שהם נכנסים לחמישה ימים בשבוע למרחבי הלימוד של כיתות ה'-ו', והדבר הזה אני חושב שהוא פתרון שהוא סביר בנתונים הקיימים.

יואב גלנט: וזה מניח את דעתי ואני חושב שהבאנו את התכנית הטובה ביותר האפשרית, זה ברור לגמרי שכל אחד רוצה למקסם את מה שהוא יכול והתלמידים האלה ילמדו יומיים ובחלק ניכר מהמקומות גם שלושה ימים בשבוע בבתי הספר, זה מה שאנחנו יודעים לתת במגבלות שלנו.

יואב גלנט: כל מי שמדבר על פתרונות תיאורטיים צריך לזכור שבכל שכבת גיל יש לנו סדר גודל של 10,000-15,000 כיתות והמספרים הם מספרים גדולים שאי אפשר למלא אותם במקומות שהם לא מוסדות חינוך, היו רעיונות שונים, זה הנתיב שנבחר שלטעמי הוא נתיב ראוי, נכון ויותר טוב מרוב המדינות בעולם לפי מה שאני עוקב ורואה.

יואב גלנט: זו הנקודה הראשונה שעלתה בהקשר הזה.

עפר שלח: והסוגיה שהעלתה הסתדרות המורים לגבי - - -

יואב גלנט: עכשיו אנחנו נמצאים בסיג ושיח, עוד פעם, לא צוין כאן שאתמול הגענו לסיכום בנושאי פנסיה ובנושאים אחרים ואף חתמנו עליו אצל הממונה על השכר ביחד עם המנכ"ל שלנו ועם יו"ר הסתדרות המורים, כל הדברים האלה הם דברים שהולכים ונפתרים.

יואב גלנט: אתמול ישבתי ישיבה ממושכת עם הפרופ' גמזו בהיבט של הנושא הזה בין היתר, כל הנושא הבריאותי והנושא הזה במיוחד, ואני חושב שהם יוציאו בקרוב מסמך שמסביר שמבחינתם התנאים שהם קובעים אותם, קרי מסכה בשיעור ועמידה במרחק סביר מהתלמידים, נותנים מענה, מעבר לזה יוקצו מכסות פרישה למורים בסיכון כחלק מהעניין למורים יותר מבוגרים.

יואב גלנט: אני חושב שבסך הכל אנחנו ניישר את הדברים, אני יודע שסכסוכי העבודה בחלק מהדברים פתוחים ואני מקווה שכולנו נתיישר לעניין.

יואב גלנט: הערכה שלי שאנחנו נגיע לפתרון בעניין הזה, ויש לנו עוד ימים אחדים כמו שכולם יודעים.

יואב גלנט: בנושא תשלומי ההורים, אני ברשות

יואב גלנט: כם רוצה להגיד פה כמה מילים.

יואב גלנט: ראשית, אנחנו קשובים לקושי של ההורים ומבינים את המצוקה.

יואב גלנט: אנחנו הסרנו מהמתווה של תשלומי ההורים ללא תקדים, דרך אגב, סעיפים שמצאנו שלא התממשו במהלך השנה הזאת, או שיוצרים עומס.

יואב גלנט: אנחנו במתווה שיצרנו ואף הצגנו בפני הוועדה, מפחיתים את תשלומי ההורים במאות שקלים משפחה, תיכף אני אפרט.

יואב גלנט: הכנסנו בפעם הראשונה פעימות בגביית התשלומים, יצרנו מתווה שמגן על ההורים מפני גביית יתר, ובכל זאת מאפשר לתלמידים לקבל פעילויות חברתיות שבעינינו הן חשובות ובתוכן טיולים, חוגי העשרה וכדומה.

יואב גלנט: גם אולי במיוחד, בתקופה של קורונה, כי התלמידים נמצאים הרבה בבית, הרבה בלמידה מרחוק, אנחנו חשבנו שלפן החברתי, לטיולים יש ערך גבוה.

יואב גלנט: אם אנחנו לא נעביר את הדברים בוועדת החינוך אז למעשה יעלה בפועל התשלום שההורים צריכים לשלם במאות שקלים, אני מזכיר שהמשרד מפעיל את התכניות של השאלת ספרים במימון של כ-30 מיליון שקל בשנה שחוסך מאות שקלים להורים, תימנע מהתלמידים פעילות העשרה, לא ניתן יהיה לבצע טיולים ושהיה במרחבים הפתוחים, ואני חושב בסופו של ענין, שהמתווה שהבאנו שיש בתוכו הפחתה בסל התרבות ב-10%, מסיבות הסיום, טקסי הסיום הפחתה של 50% וירידה ל-1/3 בתשלומים שהם תשלומי הלימוד הנוספים, התל"ן, למעשה בכלל בתי הספר ירדנו מ-5 שעות לשעתיים, זה המקסימום שאנחנו מכירים, ובחטיבה העליונה במקום 15 שעות כולל בחינוך הממלכתי דתי ובבתי ספר מיוחדים, דמוקרטיים, אנתרופוסופיים וכל מיני בתי ספר אחרים שהותר להם בעבר 15 שעות בגלל טעמי הקורונה וחוסר היכולת לבצע את זה, ירדנו ל-5 שעות.

יואב גלנט: הדברים האלה מאוד מאוד משמעותיים, ולכן כשאני מסתכל על הדברים, ואני אומר את זה בכל ההערכה והכבוד, אני חושב שזה לא עומד בקריטריון שאני קבעתי והקריטריון הוא שהחינוך והממלכתיות קודמים לפוליטיקה, זה מהלך פוליטי ציני של הוועדה והעומד בראשה כנגד ההורים על חשבון ההורים ועל חשבון הילדים, על מנת לזכות במחיאות כפיים ציבוריות כביכול.

יואב גלנט: הבאנו תהליך שלא היה כדוגמתו לאורך שנים, אף פעם לא היה תהליך מהסוג הזה, ועכשיו זה כבר נמשך ארבעה או חמישה או שישה דיונים וכל פעם זה עוד דרישה לאיזו דלתא קטנה.

יואב גלנט: זו ההצעה ואין בלתה.

יואב גלנט: מי שייקח על עצמו להביא למצב שלתלמידים אין ספרי לימוד ואין טיולים ואין חוגי העשרה, עושה לדעתי עוול גדול לציבור, והציבור יבוא איתו חשבון.

יואב גלנט: מאוד מאוד פשוט.

יואב גלנט: אני עשיתי את המקסימום שאפשר, דרך אגב, בתקופה שתיארתי אותה בהתחלה, אין תקציב למדינה, מצב פוליטי בעייתי שמייצר חוסר יכולת לעבוד, מורכבות שנובעת מהקורונה ופתיחת שנת לימודים והתנגדות של הרבה שחקנים מסוגים שונים.

יואב גלנט: מי שרוצה לסייע, אנחנו דוחפים את העגלה במעלה ההר.

יואב גלנט: מי שרוצה להכניס מקלות בגלגלים, נתגבר גם עליו, אבל שיידע הציבור מה המצב.

מאיר כהן: אדוני, זה לא שייך לקרן של מלגות לתלמידים.

מאיר כהן: תעזוב, אנחנו באים לכאן כנציגי הוועדה?

מאיר כהן: בוועדה אנחנו אומרים את דעתנו ובסך הכל הכללי אנחנו מברכים על החלוקה שלכם והיא חלוקה טובה, אבל יחד עם זה אני מעיר על משהו נקודתי שהוא לא קשור לשום פוליטיקה ולא למחיאות כפיים של שום דבר.

מאיר כהן: משרד חינוך לא אמור לפגוע בקרן מלגות.

מאיר כהן: נקודה.

מאיר כהן: ולא משנה מה המצב, ולא משנה מה האתגר.

מאיר כהן: אז מה החכמה?

מאיר כהן: לתת 30 מיליון כאן ולהוריד אותם מה-100 מיליון מלגות?

מאיר כהן: אני לא מכיר מוסד שפגע במלגות.

מאיר כהן: לא מכיר דבר כזה.

מאיר כהן: את הכסף הזה צריך להביא מהיקב ומהגורן ולא משנה מאיפה.

מאיר כהן: אני לא מכיר עירייה שצמצמה את המלגות שלה.

מאיר כהן: ההיפך, ככל שהעתים יותר קשים נותנים יותר.

מאיר כהן: אז בסדר, אני מבין את זה וחלקנו בהחלט מבינים את האתגר שלך, יואב, אדוני שר החינוך, אנחנו מבינים את האתגר.

מאיר כהן: אני באמת לא מקנא בך, להיות שר חינוך בימים האלה זה האתגר הקשה ביותר בממשלה, אבל יחד עם זה אני מדבר על דבר פשוט ואני באמת מציע לך את זה בצורה הכי הכי חברית.

מאיר כהן: בקרן מלגות אל תפגעו.

מאיר כהן: תעשה מאמץ גדול להחזיר את זה למה שזה היה, ואתה יודע מה, תבורך על זה.

מאיר כהן: ואנחנו יודעים לברך על דברים טובים שקורים.

מאיר כהן: זה שקונים 150,000 מחשבים, הלוואי שאני הייתי מנהל וגילה הייתה מנהלת בדימונה, הלוואי והייתה לנו אפשרות שמשרד החינוך ייתן מחשבים.

מאיר כהן: היום באמת זה יפתור בעיה, עם כל הקושי של לוח הזמנים, אבל זה יפתור בעיה.

מאיר כהן: זה ש-150,000 ילדים הולכים לקבל מחשבים דרך בתי הספר, זה משהו אדיר.

מאיר כהן: לכן אני חוזר, עם כל הקושי, אל תפגעו בקרן המלגות.

מאיר כהן: תודה.

עפר שלח: אני רוצה להוסיף ולהבין, האם בכל מקום שבו הורדתם בתל"ן יש כיסוי של משרד החינוך כדי שהשעות האלה אכן יתקיימו, או שזה - - -

זאב גולדבלט: לא.

זאב גולדבלט: זה פשוט בוטל.

קריאה: השעות בוטלו.

קריאה: אין פעילות.

זאב גולדבלט: אין פעילות ולכן אין תשלום.

יואב גלנט: אתה שואל אותי?

עפר שלח: אני שואל אותך.

יואב גלנט: כי הם ענו אז אם זה נהוג - - -

עפר שלח: נהוג בוועדה לתת לאנשים להעיר הערות.

יואב גלנט: לא, אין בעיה- - -

עפר שלח: יואב, תאמין לי, אתה מקבל בוועדה יחס, יש פה ותיקי ועדה, יחס של מעל ומעבר.

עפר שלח: אני איתך.

עפר שלח: בבקשה.

יואב גלנט: אני רוצה לומר משהו.

יואב גלנט: בפעם האחרונה שהייתי בוועדת החינוך העלו חברי כנסת את הצורך הדחוף לפתור תכנית ספציפית שקוראים לה תכנית היל"ה ונענו תוך יומיים כי התהליך הזה כבר, אני מנהל אותו כבר שלושה-ארבעה שבועות מול האוצר, נענו בכך שלא זה שרק היל"ה נפתרה, גם קרב ומיל"ת ומתנ"סים ואחרים וכן הלאה.

יואב גלנט: לא שציפיתי למילות ברכה ועידוד על זה, אבל אני מסביר שכל האמירות שכאילו יש פה איזה עניין נקודתי, עכשיו אני אומר כאן, אנחנו נפתור גם את הנושא הזה, אבל אני אומר לכם כאן, זה גם לא יספק אותם, כי זה עניין פוליטי.

יואב גלנט: אני אביא את ה-100 מיליון שקל האלה, לא בגלל שהוועדה לוחצת אלא מפני שאני רוצה לעשות את זה.

יואב גלנט: אנחנו נביא את ה-100 מיליון שקל האלה - - -

עפר שלח: מה לזה ולמה שקורה בוועדת החינוך?

עפר שלח: אם אתה חושב שזה נכון ואתה תביא - - -

יואב גלנט: אני מסביר, מה שקורה זה שוועדת החינוך מחפשת סיבה לריב מטעמים פוליטיים על חשבון הציבור.

יואב גלנט: אני אומר את דעתי, לא חייבים לקבל את דעתי.

עפר שלח: - - - שמועה בחדר הזה, זה לא מעניין אותנו, מעניין אותנו נקודתית.

עפר שלח: ולסוגיה הזאת של שעות שנופלות עכשיו מהתל"ן, וברור שבמצב הכלכלי הזה היכולת של אנשים לשלם היא יותר קטנה אבל אלה שעות שבעצם יפלו מהלוח, איזה תשובה יש לזה?

יואב גלנט: הרי הדברים מאוד פשוטים.

יואב גלנט: אתה לא יכול ללמד 15 שעות שעבורן אתה גובה כסף בחצאי כיתות כי זה הופך להיות שבע שעות וחצי.

יואב גלנט: ולכן התהליך שבו הורה משלם עבור מורה שילמד במשך לצורך העניין 15 שעות, אבל בפועל המורה צריך ללמד בשני חצאים אז הוא מלמד שבע שעות וחצי, הוא הליך לא סביר.

יואב גלנט: אם יש בית ספר שבגמישויות מסוימות יודע לעשות את זה, אנחנו ניתן לו את האפשרות לעשות את זה, בהרשאה מיוחדת ממנהל המחוז, הוא צריך להציג את זה.

יואב גלנט: כל היתר אנחנו הגבלנו אותם בחמש שעות מתוך הידיעה שחמש שעות אפשר למצוא בתוך הגמישויות בתוך המערכת, אבל אי אפשר לגבות תשלום על מה שלא יקרה מסיבות בריאותיות.

עפר שלח: מה שמעלה שוב את סוגיית הבקרה שגם עולה בדו"ח המבקר, מפני שיש לזה, כמו שהתייחסתי קודם, צד שני.

עפר שלח: אני מניח שבאוכלוסיות יותר חזקות כמו שאתה אומר יהיו בתי ספר וועדי עובדים וכן הלאה שתהיה להם היכולת, מה שייצור פער עוד יותר גדול מכרגיל בין אלה שיש להם ובין אלה שאין להם.

עפר שלח: יש לכם גם בקרה על הדבר הזה או שמבחינתך אם מערכת חיצונית רוצה, דהיינו ההורים או העיריה או מי שזה לא יהיה, רוצה ויכול, שיעשה אפילו שלאחרים לא יהיה?

יואב גלנט: המגבלה שלנו היא מגבלה שקובעת את המקסימום הניתן לגבות אלא אם יש אישור ספציפי.

יואב גלנט: זה דבר ראשון.

יואב גלנט: דבר שני, אני מציע בתור תפיסת עולם לראות איך אתה מקדם את החלשים ולא איך אתה בולם את החזקים.

יואב גלנט: כי השיטה הזאת שבה אתה יורה בקטרים על מנת להאט אותם כדי שישתוו לקצב הקרונות, זו שיטה לא בריאה בשום דבר, לא בכלכלה, לא בחינוך ולא בחברה.

יואב גלנט: ולכן ברור לגמרי, תרשו לי לגלוש לפילוסופיה, חופש ושוויון הם ערכים מתחרים.

יואב גלנט: כשאתה נותן חופש נוצר אי שוויון, זה דבר מובנה.

יואב גלנט: כשאתה רוצה ללכת בשיטות אחרות, אתה מגיע למשטרים שאתה לא רוצה להיות בהם, שמנסים לעשות את כולם שווים ועל חשבון החופש, ולכן מה אנחנו עושים?

יואב גלנט: אנחנו נותנים חופש מלא בתור תפיסת עולם, לדעתי זה גם תואם את קווי החשיבה של רוב חברי הכנסת בבית הזה, ומצד שני מנסים לתמוך ולעודד ככל הניתן את מי שחלש.

יואב גלנט: זאת אומרת שאני נותן מחשבים יותר, שאני נותן שעות הוראה יותר, שאנחנו מטפחים יותר, ואני מוכן לבוא לוועדה ולהראות כמה משרד החינוך טרם זמני השקיע באוכלוסיות שצריכות יותר ואני חושב שבהיבט הזה עשו פה עבודה טובה גם לפניי.

יואב גלנט: דו"ח הוועדה כידוע הוא מלפני כמעט עשור, ודברים גם קרו בעניין.

יואב גלנט: אני לא אומר שיש לנו בקרה מושלמת, אני לא אומר שאנחנו יודעים את הכל, אבל בסך הכל אני מאוד קשוב לכיוון הזה.

יואב גלנט: השאלה היא איך מסייעים למי שאין לו, ואני מקבל כל יום מאות הודעות, כי הטלפון שלי פתוח, מאות הודעות של כאלה שצריכים טיפול.

יואב גלנט: אני מעביר מתוכן עד כמה שאני מספיק, את אלה ששייכות לאנשים החלשים ביותר.

יואב גלנט: זו תפיסת העולם שלי.

יואב גלנט: אלה שיש להם ילדים מוגבלים, אלה שיש להם קשיים בחינוך מיוחד, עם אלה אני עוסק, לא מפני שאחרים לא חשובים, אלא מפני שאחרים יש להם יכולת להתגבר בקצב יותר גבוה.

יואב גלנט: לדעתי, כמו שאני מכיר את משרד החינוך ואת הציבור בישראל, רוב האנשים חושבים כמוני.

עפר שלח: או.

עפר שלח: קיי.

עפר שלח: רן ארז בבקשה.

רן ארז: תודה לכם.

רן ארז: רציתי לומר שאנחנו ואני באופן אישי מלא הערכה כלפי מעשי שר החינוך.

רן ארז: להתמודד עם כל כך הרבה בעיות תוך שלושה חודשים זה לא פשוט.

רן ארז: ללמוד את המערכת ולטפל בה.

רן ארז: אני שמח לראות ששר החינוך התמודד עם הדברים הדחופים קודם והשאיר את הדברים החשובים אחר כך.

רן ארז: דחוף זה לפתוח את שנת הלימודים.

רן ארז: דחוף זה לתת לתלמידים מסגרת לימודית, סדר יום.

רן ארז: ולאחר מכן צריך לטפל ולהמשיך לטפל בכל הבעיות הנוספות, אם זה מחשבים, אם זה תכניות לימודים, אם זה בחינות בגרות, אם זה מורים בסיכון, יש הרבה בעיות.

רן ארז: הצלחתם לתאר את כולן, אבל אי אפשר לפתור את כולן כי אם אנחנו נחכה לפתור את כל הבעיות הקיימות לא נוכל לפתוח את שנת הלימודים, וכך צריך ללכת.

רן ארז: קודם הדברים הדחופים ואחר כך הדברים החשובים.

עפר שלח: מבחינתך הדברים הדחופים מקבלים כרגע תשובה מספקת כדי שאתם תוכלו לפתוח את שנת הלימודים כמו שצריך?

רן ארז: אישית אני מאמין שלא צריך להיות בכלל תשלומי הורים.

רן ארז: מדינת ישראל צריכה לדאוג לחינוך התלמידים.

רן ארז: מדובר על חוק חינוך חובה חינם ואם צריך לממן חלק מהחינוך הזה אז הוא כבר לא חינם ואי אפשר לחייב אנשים לקבל חינוך ולשלם עבורו, אבל כנראה שהמצוקה של מדינת ישראל והרצון של ההורים, ומאידך הצרכים של התלמידים, בסופו של דבר מביאים אותנו לפשרה, ולכן יש תשלומי הורים, צריך לנסות עד כמה שאפשר להקטין ולמנוע אותם, אבל כנראה שאי אפשר בלעדיהם.

רן ארז: בהצלחה לכולכם בפתיחת שנת הלימודים החדשה.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: תודה רבה.

יואב גלנט: תודה.

יואב גלנט: קודם כל אני מודה לרן ארז על הדברים, כשאתה שומע אדם שנמצא במערכת במשך 40 שנה מתאר את הקשיים אז הוא יודע על מה מדובר ואני שמח מאוד להצהרה ולאמירה ששנת הלימודים צריכה להיפתח כי אני חושב שזה דבר מאוד חשוב.

יואב גלנט: אני ברשות

יואב גלנט: כם מותיר את הבמה לנציגי המשרד לגילה ולכל הצוות של המשרד, על מנת להמשיך.

יואב גלנט: אני רוצה להודות לך עפר – ואני מקווה שזה לא יזיק לך במפלגה שלך שאני מודה לך –

עפר שלח: התחלנו את הבוקר עם שלמה קרעי מודה לי, עכשיו אתה, לדעתי פוליטית אני גמור.

יואב גלנט: אני לא רוצה שזה יקרה, גם אם אנחנו לא מסכימים על כל הדברים אז אני רוצה להודות לך על האופן שבו זה מנוהל ועל הדרך שנהגתם בתור ועדת הביקורת.

יואב גלנט: תודה רבה ותודה לכל המשתתפים.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אביגיל סאמין מארגון מנהלי בתי הספר בבקשה.

אביגיל סאמין: תודה רבה אדוני היו"ר.

אביגיל סאמין: אני אביגיל סאמין יו"ר משותפת בארגון מנהיגים, ארגון מנהלי בתי הספר ומנהלת את קריית החינוך העל יסודי באריאל.

אביגיל סאמין: אני מודה לשר החינוך, אני מצטערת שהוא יוצא כרגע, על המילים הטובות שהוא אמר לאנשים היקרים, למנהלים למורים ולגננות על כל הפעולה שלהם למען החינוך המיטבי והדאגה לתלמידים ועל כל המאמצים במשך כל יולי-אוגוסט להכין את בתי הספר בתנאי אי ודאות ואני מחזקת את הצורך לקיים קשר רצוף של שיח ישיר עם מנהלי בתי הספר דרכנו ככל שמנהיגי השטח, המנהלים, יהיו חלק מקבלת ההחלטות, הן תהיינה מיטביות.

אביגיל סאמין: עד כאן ברכותיי לשר החינוך.

אביגיל סאמין: הוזמנתי על ידי הוועדה להתייחס לנושא דו"ח המבקר.

אביגיל סאמין: נושא תשלומי ההורים הוא נושא מורכב ונוגע בסוגיות חברתיות חשובות ביותר שלא אתייחס אליהן כרגע, גם מבחינת מקומו ותפקידו של החינוך הציבורי, גם מבחינת תפקידה של המדינה במימון פיתוח משאבי האנוש העתידיים שלה, וגם מבחינות רבות אחרות שלא אתייחס אליהן בדבריי ברגע זה, אלא אם אתבקש לכך על ידי הוועדה.

אביגיל סאמין: אני בוחרת להתייחס לכמה סוגיות שהוזכרו כאן על ידי הקודמים לי, ממקום מושבו של מנהל בית הספר ולסיום אבקש מכם בקשה אישית.

אביגיל סאמין: אשתף אתכם בדברים מהשטח.

אביגיל סאמין: ראשית, המציאות של מנהל בית הספר שהוא מנהיג חינוכי, פדגוג, הופך להיות עובד בגביה היא גרועה מאוד.

אביגיל סאמין: כל מי שקרא את דו"ח מבקר המדינה ראה בבירור איך כל הוועדות שפעלו והחלטותיהן נגנזו, קבעו כי הגביה לא צריכה להתבצע על ידי בתי הספר.

אביגיל סאמין: אתם כמחוקקים קובעים גם כרגע וגם בוועדה הבאה כמה ומה מותר לגבות.

אביגיל סאמין: המדינה תבצע גבייה כמס פרוגרסיבי ומשם אנחנו נדע לעשות חינוך עם התקציב העומד לרשותנו.

אביגיל סאמין: מנהלי בתי הספר אינם גובי מס ואין להם את הכלים לבצע גבייה מסרבני תשלום.

אביגיל סאמין: נקודה שניה, אלה שלא משלמים.

אביגיל סאמין: אולי תתפלאו לשמוע, אבל דווקא מעוטי היכולת הם לא הבעיה הגדולה שלנו.

אביגיל סאמין: הם זוכים למלגות מהמדינה, וחלק גדול מהם יחסכו גם מפת לחמם כדי לשלם לבית הספר ואני מצטרפת לח"כ מאיר כהן לגבי הצורך להגדיל את קרן המלגות.

אביגיל סאמין: הבעיה שלנו היא דווקא אותם הורים דווקניים שמצבם הכלכלי מאפשר להם לקנות רכב יוקרה וג'ינס שעולה יותר מכל תשלומי ההורים לשנה והם אוחזים בהגדרה האומללה 'תשלומי רשות'.

אביגיל סאמין: הם לא ישלמו כי זה רשות.

אביגיל סאמין: ואיך בדיוק זה רשות אם כל השכבה יוצאת להצגה?

אביגיל סאמין: אז חוזר מנכ"ל מאפשר למנהל לא להוציא את התלמיד להצגה ולדאוג לו לפעילות חלופית, אבל למה שמנהל יעשה זאת ומחר ימצא את עצמו מרוח על כל כלי התקשורת בגין פגיעה בתלמיד, ומי יגן עליו במקרה זה?

אביגיל סאמין: ברור שאף אחד.

אביגיל סאמין: יוצא שההורה העוסק למחייתו בניקיון בקניון, ואני לא סתם נותנת דוגמה אלא כ- - - ועובדה, משלם לילד של עורך הדין העשיר הדווקני עבור הצפייה בהצגה.

עפר שלח: אבל זו בדיוק הבעיה כשאנחנו מתחילים, אני מקבל לגמרי את הדברים של שר החינוך קודם לגבי זה שלא צריך לעצור את הקטרים וכן הלאה, אבל זו בדיוק הבעיה כשאנחנו מפריטים את העניין הזה.

עפר שלח: זו בדיוק הבעיה כשאנחנו אומרים להורים 'אתם תקבעו', קשה להשיג בין ההורים קונצנזוס, כל אחד יש לו את סדרי העדיפויות שלו, כל אחד עושה את החשבון שלו ולאו דווקא את החשבון של הכלל, על דבר שבסוף גם בראייה של כולנו וגם בפרקטיקה שלו צריך להיות עניין של הכלל.

אביגיל סאמין: או.

אביגיל סאמין: קיי.

אביגיל סאמין: אז אני אומרת כאן את דעתי, אני מצטרפת להרבה מהדברים שנאמרו כאן מבחינת תפקידה של המדינה לעשות את הדברים, אבל אני אומרת, תראה, אנחנו מדברים בשני מישורים, אנחנו מדברים במישור של העקרונות החברתיים שכולנו צריכים לעסוק בהם ולקבל עליהם החלטות בצורה ברורה, ואנחנו מדברים על מה קורה כרגע בשטח.

אביגיל סאמין: אנחנו כמנהלי בתי ספר מתמודדים עם מה שאתם בבית המחוקקים קובעים ומה שאתם יכולים גם לקבוע.

אביגיל סאמין: אז בהזדמנות זו שהזמנתם אותי, אני רוצה לשים על השולחן שלכם את הסוגיות למרות שחלק מכם גם היו מנהלי בתי ספר, ובכל אופן אני אמסור את הכמה נקודות האלה שהבאתי ואוסיף עוד שתיים-שלוש.

אביגיל סאמין: קודם כל, אי אפשר לקבל אישור מכל הורה מתוך 1,000 או 2,000 הורים שיש לנו על סל תרבות או תשלומי רשות אחרים, גם לא מבחינה מעשית וגם לא מבחינת לו"ז.

אביגיל סאמין: ואני רוצה להזכיר משהו שקראתי גם בדו"ח של הוועדה, ובגילוי לב ובלי לחשוש לשים את הדברים על השולחן, אנחנו פה בחדר סגור.

אביגיל סאמין: המציאות גורמת למנהלים לעבור על החוק.

אביגיל סאמין: אם כבר 1,000 שנים ממשיכים לגבות עבור טיול לשלושה ימים 513 שקל שבקושי מממנים את האוטובוסים, אז הברירה בידי המנהל היא או לא להוציא טיול או לגזור מסעיף תשלומים מרצון ולממן חלקים מהטיול.

אביגיל סאמין: זה לא נקרא שהמנהל עבר עבירת משמעת, זה אומר שמי שכתב חוק שלא מתכתב עם המציאות העמיד את המנהל במצב של אין ברירה, ואז אפשר לכתוב ולומר שצריך לעשות למנהל הזה ועדת משמעת, כי מנהל בית ספר, כמו שאני קוראת לנו ברגעים של צחוק הוא ש"ג דה-לוקס, מלא מלא אחריות ואפס סמכות.

אביגיל סאמין: הוא לא יחליט מה הסכום, מה מותר לקנות בו, וקל לתלות בו את האשם במקום לתקן את המעוות.

אביגיל סאמין: בוא ניקח טיול, טיול הוא אירוע מסוכן מאוד שאם היינו דואגים לעצמנו לא היינו מוציאים ילדים לטיולים.

אביגיל סאמין: אני כל הזמן אומרת שכשיש לי 200 או 400 ילדים בשטח אני לא ישנה, מתפללת, קוראת תהילים, תורמת צדקה שכולם יחזרו הביתה בריאים ושלמים ולא תצא שום תקלה תחת ידי, וכל כך קל שיקרה בכל רגע נתון משהו חס ושלום, אבל למרות הכל בשם האהבה לילדים והרצון לחנך לאהבת הארץ נמשיך ונוציא טיולים, ואתם תחוקקו כללים שהציבור יכול לעמוד בהם, או שתבטלו את הטיולים, כי משהו באמצע הופך אותנו לאשמים.

עפר שלח: ברור.

אביגיל סאמין: ודיברתם גם על תל"ן.

אביגיל סאמין: אז אני אתייחס רגע לתל"ן ובזה אני אתכנס.

אביגיל סאמין: בדו"ח דובר על מנהלים שגובים תל"ן ועל עמותות הורים.

אביגיל סאמין: נכון, יש מנהלים שמפעילים בתי ספר שיש בהם הרבה מאוד תל"ן.

אביגיל סאמין: אם החוק מאפשר כזה מצב, אין להלין על המנהלים.

אביגיל סאמין: המנהל נבחר לתפקידו על ידי משרד החינוך שמאפשר מציאות כזאת, על ידי הרשות שרוצה בתכניות הייחודיות, על ידי הורים שרוצים לשלם כדי להפעיל תכנית, והוא מחויב לתת להם את השירות בהתאמה לקהילה, ואין שום סיבה שעשרות מנהלים היום, כרגע, יושבים דואגים, כוססים ציפורניים כי איך הם יפעילו את בתי הספר שלהם בשבוע הבא אם הוועדה לא תאשר להם את קביעת התל"ן ואיך הם ישלמו שכר למאות מורים שמקבלים את המשכורת שלהם באופן הזה.

אביגיל סאמין: אז למה להביא את המנהלים למצב כזה.

אביגיל סאמין: ואם כל כך הרבה אזרחים חושבים שצריך לתת יותר, אז אולי המדינה צריכה לתת יותר ובאופן דיפרנציאלי ואז החינוך יהיה טוב יותר.

אביגיל סאמין: נקודה אחרונה זו הסוגיה של מגמות בחטיבה העליונה.

אביגיל סאמין: אם התכניות הפדגוגיות דורשות לקיים פעילויות העשרה, פעילויות תוספתיות באקדמיה למשל, הרי שאין כאן רשות ואין כאן חינם, זאת חובה.

אביגיל סאמין: או שהתכניות הפדגוגיות צריכות להשתנות.

אביגיל סאמין: עד עכשיו סקרתי כמה נקודות לשים אותן על השולחן וכאן הבקשה שלי.

אביגיל סאמין: הדיון היום ועוד מעט גם הדיון בוועדת החינוך, כמו אלה שקדמו לו, ארבעה-חמישה דיונים, בסוף אמורה להתקבל החלטה לגבי תשלומי הורים אם כמה ומתי.

אביגיל סאמין: אני קוראת לכם אדוני היו"ר וגם יו"ר הוועדה הבאה ומחוקקים נכבדים, תקלו מעלינו בתקופה המורכבת הזאת.

אביגיל סאמין: אם אנחנו לא יכולים לייצר כרגע חיסון לקורונה לפחות תחסכו מאתנו את הסחבת הכרוכה בדיונים האלה, תקבלו החלטה ברת מימוש ותאפשרו לנו להתקדם בתכנון השנה הקרובה.

אביגיל סאמין: באם שוקלים את פיצול הגביה – אני יודעת שגם על זה יש דיון, עכשיו שר החינוך גם אמר – אז אנחנו מבקשים שתעבירו את כל החוזר שיוחלט עליו בבת אחת ועכשיו, ואל תגרמו לדיונים בלתי נגמרים בפולס נוסף, סבב גביה, אישורים, חתימות, הזנה באפיק, זה מכביד מאוד על בית הספר וגוזל זמן ניהול רב.

אביגיל סאמין: אל דאגה, ההורים יוכלו לשלם בתשלומים גם ככה.

אביגיל סאמין: אז אני אומרת תודה רבה ושיהיה לכם - - - טובות.

עפר שלח: מכיוון שההערה הזאת מכוונת לוועדת החינוך אז אני מקבל אותה ותומך בה ונוזף בשמך בוועדת החינוך, הכל בסדר.

עפר שלח: אני רוצה לשאול את גילה שאלה, מכיוון שהשר כבר איננו פה.

עפר שלח: הגיע אלי נושא שלא קשור ישירות למה שדנו בו עכשיו אבל הוא כן קשור לסיטואציה הנוכחית וזה כל הסיפור של טכנולוגיות לימודיות.

עפר שלח: לא רק הלימוד מרחוק, האם אם נעלה אותו את מרגישה שתוכלי להשיב עליו?

עפר שלח: - - - הטכנולוגיות הלימודיות שרוצים לדבר על הקושי שנוצר שלהם - - - בשנה שבה אולי היה כדאי להטמיע יותר באמת טכנולוגיות לימודיות שיחליפו חלק מהדברים שאי אפשר ללמד בכיתה.

עפר שלח: זה בסדר?

עפר שלח: אני לא רוצה לעשות לך מעשה לא הוגן.

גילה נגר: אנחנו תמיד נשמח לשמוע, מה שנדע להשיב – נשיב, מה שלא נלמד ונחזור.

עפר שלח: בסדר גמור.

עפר שלח: עוד מעט נעשה את זה, לפני זה עדנה דוד מהסתדרות המורים בבקשה.

עדנה דוד: השר אמנם יצא אבל רציתי להגיב על הדברים שלו בנושא המורים בסיכון.

עדנה דוד: השר אמר שמסכה וריחוק יתנו את הפתרון.

עדנה דוד: ואני רוצה לומר שגם מסכה וריחוק הם דברים שלא תמיד אפשריים, בטח ובטח שלא כשאנחנו מדברים על כיתות היסוד, כיתות א', ב', ג', בגנים, וגם לא בשאר לא בטוח.

עדנה דוד: כאשת חינוך שהייתה מורה מחנכת, מנהלת בית ספר, אני יכולה להגיד שאין מורה שיכול ללמד ללא קירבה לתלמיד.

עדנה דוד: אי אפשר שלא לבדוק מטלות, - - - שלא להפריד בין ניצים במריבות, פתרון חלקי, ופנינו לגביו גם לאוצר וגם לחינוך הוא לאפשר לכל אותם מורים מבוגרים בעלי מחלות רקע לפרוש.

עדנה דוד: השנה לא תיקצבו פרישות מוקדמות לעובדי הוראה, וזאת נקודה מאוד מאוד כאובה ומדאיגה, דחופה וחשובה - - -

עפר שלח: שר החינוך אמר עכשיו שכן.

עפר שלח: הוא אמר במפורש שתקצבו פרישה מוקדמת לעובדי הוראה.

עדנה דוד: אז אנחנו טרם קיבלנו על זה, אני אשמח מאוד לקבל על זה יותר פרטים.

עדנה דוד: ברגע שנקבל, זה יפתור חלק נכבד מהבעיה של מורים בסיכון.

עדנה דוד: יישאר - - - מצומצם של מורים שיצטרכו לתת להם את הפתרון בשטח, וחלק מהפתרונות זו אותה אוטונומיה שדיבר עליה השר, למנהלים.

עדנה דוד: מפני ששעות הלימוד, ימי הלימוד, יש לנו מתווה.

עדנה דוד: הוציא משרד החינוך מתווה.

עדנה דוד: השר והמזכ"לית סיכמו במתווה על אוטונומיה למנהלים בשטח, מפני שהם באמת אלו שמכירים, יודעים מה הצרכים האמיתיים שלהם בצד היכולות והקשיים ולכן אנחנו דורשים ונעמוד על זה, שהאוטונומיה לא תהיה מס שפתיים אלא באמת זה יעוגן במציאות.

עדנה דוד: לא ראשי רשויות, לא ראשי מחוזות לא יהיו אלו שיכתיבו למנהלים איך ומה ומתי.

עדנה דוד: אלא באמת אותו מנהל שהוא מנהיג שניתנה לו הסמכות לנהל את בית הספר, יעשה את זה על כל ההיבטים.

עדנה דוד: תודה.

עפר שלח: גילה, את רוצה להגיב על זה?

גילה נגר: אני רק אומרת כמו שהשר אמר ואני מחזקת את דבריו, מתנהלים כרגע דיונים ומשאים ומתנים, אז בואו נמתין בסבלנות.

גילה נגר: המזכ"לית שלך מנהלת את הדיונים מולנו ואני מקווה שנהיה אנשי בשורות בימים הקרובים.

עדנה דוד: אני מאוד מקווה שנזכה לבשורות טובות ומורים אכן יוכלו לפרוש.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את כפיר אדם בבקשה.

כפיר אדם: שלום שמי כפיר אדם ואני יו"ר איגוד חברות הטכנולוגיה החינוכית, כל החברות שמפתחות אפליקציות ותכנים דיגיטליים למעט מט"ח שהיא גדולה והיא בסיפור אחר.

כפיר אדם: החברות האלה הן בעלות רוב התכנים שמותאמים ללמידה מרחוק, כי זה עובד על טלפונים, כי אנחנו סטארט-אפים ועשינו התאמות בשנה האחרונה, זה מבוסס ענן, זה חלק מהמענה המאוד חשוב.

כפיר אדם: הסיבה שביקשנו לבוא לוועדה הזאת זה כי מתבצעים עכשיו מהלכים, אני חייב להגיד שלא מדעת, מצד משרד החינוך, שיגרמו לזה שבשנה הבאה יעמוד מגוון מאוד נמוך של תכנים ויש חשש לכישלון חוזר בלמידה מרחוק, בהיבט של תכנים.

כפיר אדם: הוצגה פה תכנית מצוינת, אני לא רוצה, אני רוצה לדבר רק על ההיבט הצר שלנו.

כפיר אדם: כללית, אתם יודעים, טכנולוגיה חינוכית היא דיגיטלית, יעילה, היא כלי אדיר לסגור פערים, ילד בכל פינה במדינה ברגע שיש לו כלי דיגיטלי אינטראקטיבי, זו גם השפה של הדור הזה, הוא יכול לרוץ קדימה.

כפיר אדם: צריך את התמיכה של המורה, והתכנית היא טובה, כבר אמרתי את זה.

כפיר אדם: הבעיה היא כזאת, ננקטו צעדים ממש אדמיניסטרטיביים שגורמים לזה שכל התקציב יזרום עוד פעם לתוך אותם ספקים גדולים, בעיקר מט"ח, היא דומיננטית ברמה שבשנה שעברה היא קיבלה 62% מהתקציב של התכנים הדיגיטליים, שהוא נמוך מלכתחילה, 35 מיליון עכשיו, מתוך כל ה-4 מיליארד, והשנה זה אפילו יחמיר.

כפיר אדם: התוצאה תהיה שלא יהיה מגוון, התשתיות – אנחנו יודעים לעבוד מהאינטרנט, אנחנו עובדים בליווי ערוצים, התשתיות עשויות לקרוס שוב ועוד פעם המגוון יהיה נמוך.

כפיר אדם: איך זה קורה?

כפיר אדם: אני יודע שהזמן שלי קצר והבטחתי לעפר לקצר.

כפיר אדם: התוצאה היא שהחברות האלה באות עם הצהרה אדירה, והן בעצם מציעות סכום של כמעט את כל התקציב בבתי הספר, מציפות אותם בכל השפע שיש להם, זה בעיקר מט"ח, - - - על פני המכרז שאסור לתת הטבות.

כפיר אדם: אני מראה את זה ב-live, כאן, באים לבית הספר ונותנים לו הצעה שהיא בכל ה-9,000 שקל של התקציב, מציפים אותו בתכנים, מנצלים את יתרון הגודל, מציעים מתנות שזה אסור, והתוצאה היא שמנהלי בתי הספר הם כל כך בלחץ שהם עושים החלטה חפוזה.

כפיר אדם: הבקשות שלנו הן מאוד פשוטות.

כפיר אדם: צריך לאפשר, אני אומר את זה פה בתמצית – אני לא רוצה להכנס לכל סיפור המעשה כי הבטחתי לקצר – לאפשר לכל הספקים שמאושרים על ידי משרד החינוך וכל התכנים שהמשרד איפשר, לעמוד לרשות בתי הספר.

כפיר אדם: זה כרגע לא קורה.

כפיר אדם: להגביל את ההיקף שספק אחד יוכל לקחת מכל העוגה, 40%, אפילו הייתי אומר 50%, אבל משהו סביר, לא יכול להיות שמישהו אחד ייקח 80%-90% מהכל, והילדים והמורים ואחר כך גם ההורים יישארו עם קושי בלמידה מרחוק, כי כל המחשבים שאתם קונים, בסוף צריך שהילד יעבוד עם משהו עליהם.

כפיר אדם: אם אין לו עם מה לעבוד, אז מה עשינו?

כפיר אדם: אני אגיד שאפשר לעשות את זה, ואחת הבעיות שהיא שהתכנים לא יעמדו לרשות התלמידים ב-1 לספטמבר.

כפיר אדם: החברות אצלנו מוכנות להעמיד את כל התכנים בצורה פתוחה כבר מה-1 לספטמבר, קחו לכם את הזמן, אתם יצרתם הליך שצריך להיגמר עד ל-30 לאוגוסט, ממש עוד כמה ימים והכל מתנהל בבהילות ולא רואים את כל השיקולים.

כפיר אדם: החברות יתנו בחינם את כל התכנים בלי שום מגבלות, עד ל-31 באוקטובר.

כפיר אדם: בזמן הזה הכל - - - תעשו שיקולים יותר טובים, תנצלו את התקציב, בתי הספר יבינו מה הם לוקחים.

כפיר אדם: גם יהיו לכם עד אז תכנים מה שלא יהיה כרגע ממילא בגלל האדמיניסטרציה, וגם תקבלו החלטות חכמות לשנה הקרובה.

כפיר אדם: זה מה שרציתי לומר בתמצית.

כפיר אדם: נשמח להידבר עם המשרד בצורה מסודרת כי יש פרטים מאחרי זה.

עפר שלח: אנחנו לא נסדר את זה כאן.

עפר שלח: גילה, אני אומר, אני רוצה טיפה להרחיב את זה כי מה שהוצג לנו על ידי השר ועל ידכם הוא בהחלט תכנית שלפחות, בטח אני לא אתיימר לשפוט אותה, אבל לפחות על פי השותפים לה אמורה להיות תחבושת טובה מאוד, אבל היא תחבושת טובה מאוד על התנאים הקיימים ועוד נראה אותה במבחן המעשה, כי כמו שהשר אמר בכנות, הדברים יתפרסו לאורך השנה, אני לא בטוח שב-1 בספטמבר, בהחלט יכול להיות שהכותרות ב-1 בספטמבר יהיו שליליות בהקשר הזה, אבל לא ראינו מספיק, וגם עולה מהדברים של כפיר, ניצול של זה בשביל לעשות מודרניזציה של צורת הלימוד בכלל, כמו למשל להכניס טכנולוגיות לימודיות חדשות שזה נכון ככה או ככה או ככה במערכת החינוך, ואם כבר אנחנו מנצלים את ההזדמנות בשביל להביא 150,000 מחשבים או בשביל למחשב כמעט 2,000 בתי ספר שהם לא ממוחשבים, למה אנחנו לא עושים את זה גם בצד של התכנים.

עפר שלח: בבקשה.

גילה נגר: קודם כל השר הציג את הנושא, אבל הוא הציג אותו באמת מאוד בקצרה.

גילה נגר: יש הרבה מאוד מה לפרט ומה לומר.

גילה נגר: נמצא איתנו ד"ר עופר רימון שהוא מנהל מינהל תקשוב ומערכות מידע ואני אשמח שהוא יתייחס לסוגיה שהועלתה כאן כי היא מאוד משמעותית לנו, בטח בעת הזאת.

גילה נגר: עופר בבקשה.

עופר רימון: שלום לכולם.

עופר רימון: גילה תודה, עופר תודה.

עופר רימון: קודם כל באמת כפיר, בדבר הראשון חיפשתי את הטלפון שלך כי ראיתי את מה ששלחת, אז קודם כל אני מזמין אותך לבוא ולדבר.

עופר רימון: אני אגיד כך, עפר, אנחנו נותנים מגוון של תוכן אדיר, 24 ספקי תוכן, פורטל פדגוגי עם 20,000 פריטים, לבתי הספר יש חופש בחירה לבחור איזה ספק שהם רוצים.

עופר רימון: זה ש-60% מבתי הספר בוחרים את מט"ח, זו בחירה שלהם, זו חברה מעולה, אבל מה שמטריד את כפיר גם מטריד אותנו כי המטרה שלנו שכמה שיותר שחקנים ייכנסו פנימה לתוך התהליך, כל ספק, כל מי שיש לו טכנולוגיה זה מבורך, אנחנו רוצים את זה, אבל אנחנו לא רוצים לקבוע לבתי ספר עם איזה ספק הם יתקשרו.

עופר רימון: בעניין מה שהוא טוען שיש כאן מתנות שמט"ח נותנת שלא כדין המשרד, את המסמך הזה כלשונו וככתבו נעביר ללשכה המשפטית שלנו שיבדקו את הנושא, כי הכל צריך להיות על פי דין כמובן, על זה אין ויכוח.

עופר רימון: וזה כבר מעביר אותנו למקום אחר, אז לא הייתי רוצה לעשות את הדיון כאן.

עופר רימון: אבל כפיר, השאלה הזאת, איך אתה לוקח ספק קטן ונותן לו מקום להכנס פנימה לתוך שוק, היא שאלה שהרבה כלכלנים ניסו לפצח אותה.

עופר רימון: אתה יודע, היו תקופות שמכבי תל אביב שלטה בכדורסל הישראלי.

עופר רימון: אז מה אתה יכול לעשות?

עפר שלח: עופר, כידוע לך - - -

עופר רימון: שורה תחתונה, עפר, אני לא אלאה, הדברים יכולים - - - רק בשיח משותף.

עפר שלח: מאה אחוז וטוב שכך, אני רוצה שתתייחס לנושא הרחב.

עפר שלח: כי אגב כידוע לך אני מניח, לאור זה שאני רואה שאתה מתעניין בנושא, אני איך מטפלים בנושא של מכבי תל אביב כבר הצעתי לפני 30 שנה.

עפר שלח: אבל אני אומר, אם - - -

עופר רימון: קטונת, אבל עפר, אם אתה רוצה כותרות על תוכן דיגיטלי - - -

עפר שלח: אני אומר, אתה האיש שהציג כאן לוועדה את הבעיה המהותית של זה שלמעלה מחצי או בערך כחצי מבתי הספר בישראל לא מתוקשבים בכלל וראינו שמנסים לתת לזה תשובה.

עפר שלח: אני שואל אותך על הנושא של הכנסת יותר – לא רק אפשרות ללמד אותו דבר אבל מרחוק – אלא ללמד אחרת, לנצל את המשבר הזה כדי ללמד אחרת כולל בנושא של התכנים.

עופר רימון: עופר, זה בדיוק העניין.

עופר רימון: כל המהלכים שלנו, המחשבים, הכשרות המורים הכל, הולכים למקום של איך אנחנו מביאים תוכן חדש, למידה שמתאימה.

עופר רימון: אני אתן לך רק חמש כותרות ראשונות, הייתי יכול לתת גם 20, איזה דברים אנחנו מכניסים פנימה.

עופר רימון: אז בוא נתחיל קודם כל מהעניין של עולמות המשחוק.

עופר רימון: אנחנו אחת המדינות המתקדמות בעולם בהנגשת משחקים חינוכיים.

עופר רימון: אתה יודע, אנחנו כאן במאבק על שעות המסך של התלמידים, זה תחום שמאוד מתפתח בעולם.

עופר רימון: נדבר על למידה שיתופית, נדבר על פיתוח לומד עצמאי, נדבר על סימולציות אינטר-אקטיביות, נדבר על אפליקציות ללימודי שפה כדוגמת, טוב, אני לא רוצה להגיד שמות כדי לא לתת שטח פרסום למישהו, אבל פשוט בוא נדבר על קורסים ללימוד עצמי ברשת, בוא נדבר על סרטי קולנוע שקנינו זכויות שימוש ומורים יכולים לקחת חלקים רלבנטיים ולהכניס לתוך השיעורים, בוא נדבר על מערכת השידורים שאנחנו עוטפים אותה עכשיו בתוכן דיגיטלי שיונגש חינם לכל התלמידים, ובאמת עפר, אני מאוד מאוד אשמח אם תקדישו פעם דיון בוועדה על הנושא הזה כי בעצם כל הדברים האחרים צריכים לשרת תוכן דיגיטלי אטרקטיבי ועדכני, ואת כפיר אנחנו צריכים לחבק ולהכניס פנימה, לאפשר – ועשינו הרבה מאוד פעולות כאלה בשנים האחרונות – לאפשר לספקים קטנים להכנס פנימה, לפני 10 שנים היה רק ספק אחד למשרד החינוך, היום יש לו בערך 40 ספקים שהוא משלם להם ועוד בערך 40 ספקים שמבחינה רגולטורית אושרו ואנחנו רוצים עוד ועוד ועוד כדי שהשוק ייפתח ובמיוחד כדי שיהיו לנו טכנולוגיות מעניינות.

עופר רימון: אז עם כפיר אנחנו לא במריבה אלא להיפך, איך מוצאים את הדרך, את האיזון, זו נקודה שמצד אחד אתה לא יכול לפגוע בגדולים ודרך אגב מט"ח הוא לא הגדול היחידי, יש גם את סנונית שהוא ספק מאוד גדול, ויש אחרים, ואיך כן פותחים את הפתח ליותר קטנים כדי שיצמחו ויהפכו להיות גדולים כמו מט"ח, זו שאלה.

עפר שלח: תודה רבה עפר רימון.

עפר שלח: אני רוצה לפני שאסכם, ביקש להגיב איתי קפלינסקי סגן יו"ר הנהגת ההורים הארצית.

איתי קפלינסקי: שלום.

איתי קפלינסקי: אדוני היו"ר, חברי הוועדה.

איתי קפלינסקי: אני רוצה להתייחס לסוגיית ההכרה והאכיפה, שני דברים שעלו קודם כל בדו"ח.

איתי קפלינסקי: משרד החינוך אכן הקים מערכת יפה מאוד של אפיק, שבה מנהלי בתי הספר אמורים לדווח על התכניות שלהם שעל בסיסן גובים, ה- - - מפקחי בתי הספר הכוללים, הם אלה שמאשרים את התכנית הזאת, ובדרך כלל ואנחנו מדברים על כמעט הרוב המכריע של בתי הספר בארץ, בזאת מסתכמת הבקרה ברמת המשרד על מה שנעשה עם תשלומי ההורים, למעט במקום שמגיעות תלונות.

איתי קפלינסקי: אבל הנסיון מלמד שרוב בתי הספר מפאת העומס הגדול שעומד עליהם - - -

קריאה: לא, זה לא נכון.

קריאה: אתה מדבר מחוסר - - -

איתי קפלינסקי: אני אומר הרוב, כי כמובן יש הרבה מקרים אחרים, לא עושים תכנית מלאה של שנת הלימודים לתשלומי ההורים ולכן הם נותנים איזו שהיא מסגרת תקציבית כזאת או אחרת או ממחזרים את הדיווחים שלהם לאפיק, במעין שיטה כזאת שמתקדמת ולאורך השנה מתגלגלים עם התקציבים.

איתי קפלינסקי: אז נכון שיש דיווח לאפיק על התכנית אבל אף אחד לא עושה שום מנגנון של בקרה של תכנון מול ביצוע ברמת המשרד.

איתי קפלינסקי: כן יש הנחיה שבאמצעות הרשויות המקומיות לכל בית ספר יוצמד איזה שהוא חשב מלווה שיפקח, יעזור, אבל זה בעיקר בעבודה מול מנהלות החשבונות שפועלות בבתי הספר, וגם במקרה של חס וחלילה דברים שהם באמת חורגים ששם הם מרימים דגל.

איתי קפלינסקי: אבל לא נעשית שום בקרה שהכסף יוצא באמת למטרה שלשמו הוא יוצא, במיוחד בתחום של תשלומי הורים מרצון.

איתי קפלינסקי: זה דבר אחד.

איתי קפלינסקי: דבר נוסף - - -

עפר שלח: אנחנו ניאלץ להסתפק בזה כי מבקשים פה להגיב ממשרד החינוך.

עפר שלח: גור בבקשה.

גור רוזנבלט: אני אנסה בשלוש הדקות שנשארו לנו מה עשינו לגבי דו"ח מבקר המדינה כבר מ-2012.

גור רוזנבלט: קודם כל משרד החינוך לקח את הדו"ח הזה בכלל ואת הנושא של תשלומי הורים בצורה מאוד רצינית ומשמעותית.

עפר שלח: גור צר לי, אין לנו זמן בשביל להגיב עכשיו על מה נעשה מ-2012 ועד היום.

עפר שלח: אני רוצה אל מול הנקודות בבקשה, הנקודה האחרונה שהעלה איתי קפלינסקי והנקודות שעלו בדיון הזה, אם יש לך דברים להגיד אני אשמח.

גור רוזנבלט: אנחנו הקמנו אגף שלבקרה שלא היה קיים בעבר.

גור רוזנבלט: באגף הזה אנחנו מבצעים 400 בקרות בבתי ספר כל שנה, זו בקרה רצינית ומשמעותית כשאחד הסעיפים החשובים שלה זה בקרת תשלומי הורים.

גור רוזנבלט: היא בודקת א.

גור רוזנבלט: האם התשלום שנגבה מההורים נגבה בהתאם לכללים וב.

גור רוזנבלט: האם התמורה שההורה קיבל עבור מה שהוא קיבל הייתה בהתאם למה שהיה צריך להיות.

גור רוזנבלט: אז אנחנו בודקים את כל בתי הספר במהלך של חמש שנים, ירוקים נבדקים פחות, אדומים יותר, אבל בסופו של דבר כולם נבדקים בסוגיה הזאת.

גור רוזנבלט: אני מדבר רק על מה שהמינהל שלי עושה, אני מנהל את מינהל רישוי בקרה ואכיפה, שאגב, הוקם בין השאר בעקבות הדו"ח הזה וזכיתי לייסד אותו ולעמוד בראשו.

גור רוזנבלט: אגף אכיפה שעוסק הרבה מאוד בתלונות על תשלומי הורים שמגיעות - - - ספציפיות וגם חלקן מגיעות מהגוף הזה של ההורים ואנחנו שמחים לשתף איתו פעולה, ובכל מקום כזה אנחנו נכנסים ובודקים כשיש תלונה, בדיקה מאוד מאוד ספציפית, פותחים את הטבלאות של התשלומים, פותחים את מערכות השעות, בודקים באופן מאוד ספציפי.

גור רוזנבלט: כשצריך גם אנחנו דואגים שההורים, אם בית הספר גבה וההורים לא קיבלו את התמורה גם דואגים שכספים יחזרו להורים, החזרנו כספים במיליונים להורים במקומות שלא הייתה גביה בצורה נכונה, כך שבאופן כללי בכלל התהליך הזה עבר הסדרה מאוד גדולה.

גור רוזנבלט: מעבר לזה גם בתי ספר שגבו בעבר בצורה חריגה וצריכים לעבור הסדרות כאלה ואחרות, אנחנו מאפשרים להם לעבור א ההסדרה הזאת בצורה - - -בלי שהם יקרסו, אנחנו מאפשרים להם כמה שנים של הסדרות מעבר לזה ש- - -בתי הספר גם קלטנו אותם לתוך המערכת, בתי ספר דמוקרטיים, אנתרופוסופיים ואחרים, כך שהנטל מהורים בנושא הזה ירד.

גור רוזנבלט: כך שהבקרה והאכיפה בתחום הזה של תשלומי הורים זה אחד התחומים שאנחנו מבקרים ואוכפים אותו בצורה מאוד מדויקת ומסודרת.

גור רוזנבלט: היו פה קודם נציגי ארגון ההורים שדיברו על מקרה פה ומקרה שם, כשיש 5,000 בתי ספר ו-20,000 גנים יהיו מקרים פה ושם.

גור רוזנבלט: אני לא אומר שלא, תמיד יהיו.

גור רוזנבלט: ועדיין, כשמסתכלים על המערכת באופן כללי, המערכת עברה הליך מאוד רציני של הסדרה והליך מאוד רציני של אכיפה, בנוסף להליכים שבוצעו יחד עם המינהל הפדגוגי הייתה ועדה בראשות רחל מתוקי ז"ל, שהיא גם קבעה את הכללים.

גור רוזנבלט: אגב, אני רוצה לומר שאנחנו הותקפנו לא מעט בעקבות ההסדרה שעשינו, הוגשו נגדנו בג"צים גם על ידי הורים שאמרו לנו 'למה אתם מגבילים את האפשרות שלנו לתת עוד כסף', הותקפנו גם על ידי ארגונים אזרחיים שאמרו 'אתם אפשרתם יותר מדי', לפעמים כשמתקיפים אותך משני הצדדים זה אומר שאתה כנראה במקום בסדר, אבל עשינו הסדרה דרמטית בנושא הזה ואנחנו היום במקום אחר לחלוטין.

גור רוזנבלט: אני לא אומר שאין עוד מה לעשות ואני לא מתייחס כרגע להיבטים העקרוניים של נושא תשלומי הורים.

גור רוזנבלט: אני מניח שאם היה חוק שהיה עושה את זה דרך הביטוח הלאומי אולי היה יותר פשוט, אני לא נכנס כרגע לסוגיות העקרוניות, אבל בכל מה שקשור לבקרה ואכיפה אנחנו במקום אחר לגמרי.

גור רוזנבלט: עשינו פה לדעתי הישג דרמטי.

גור רוזנבלט: שוב, יש עדיין בעיות בפינות אבל בגדול המערכת הוסדרה ועל זה אנחנו - - -

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני רוצה לסכם.

גילה נגר: אני יכולה מילה לפני שאתה מסכם?

עפר שלח: בבקשה גילה, אנחנו כבר אחרי הזמן.

גילה נגר: כן, אני יודעת, יש לנו ועדה אחרת שמחכה.

גילה נגר: אני מאוד רוצה להודות לך ח"כ עפר שלח, זו פעם ראשונה שמזדמן לי לפגוש אותך בוועדות ואני רוצה לברך אותך על ועדה כל כך מכבדת, כל כך עניינית, כל כך מקצועית, כל כך מאפשרת ונותנת מרחב לאנשי המקצוע.

גילה נגר: זה באמת חריג ואני רוצה מאוד לברך אותך על זה.

עפר שלח: זה לא כל יום ככה.

גילה נגר: אז אני שמחה שבגלל שאני פה אתה מוביל את זה.

גילה נגר: אבל אני רק רוצה להגיד שזאת שעתה המדהימה של מערכת החינוך, באמת, אני כך מאמינה מעומק לבי.

גילה נגר: כולנו יודעים שזו שנה לא רגילה ואומרים את זה וחוזרים על זה, זו סיטואציה לא שגרתית וזו שעת כושר שאסור לנו להחמיץ אותה ולא נחמיץ אותה אם נשלב כולנו ידיים, כל הארגונים וכל ההורים וכל המוסדות והמערכת וכולם, חייבים להירתם וחייבים כולנו ביחד לצעוד לקראת ההצלחה של העניין הזה.

גילה נגר: זו שנה מאוד מורכבת, מאוד מאתגרת ואתם כולכם חייבים לגבות אותנו.

גילה נגר: ככל שתגבו אותנו יותר כאן במשכן הזה יהיה לנו יותר הכוח בשטח לעשות את העבודה ולדעת שאנחנו הכל נופל על כתפי מערכת החינוך, ההורים, המורים, באמת אני אומרת את זה מעומק ליבי ואני מאמינה בזה, שככל שנשתף פעולה כולנו ביחד ולא נתנגח ולא נהיה ציניים אחד לשני אנחנו נצליח.

גילה נגר: ברור שיהיו טעויות, ברור שיהיו דברים שלא יסתדרו, אבל לא נוכל לצאת חובת כולם.

גילה נגר: יהיו לכולם ביקורות ויהיו לכולם טענות אבל אם לא נעשה לא נצליח.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: דווקא הרמת לי לדברי הסיכום.

עפר שלח: אני רוצה דווקא להתייחס לכל מה שאת אומרת אני מקבל, רק להתייחס לצד המדאיג שלהם.

עפר שלח: הצד המדאיג של זה שזה מה שאנחנו רואים וזה עלה גם מהדברים שהציג פה שר החינוך וגם מהדברים שאת אומרת, זה שמערכת החינוך נכנסת לשנה המאוד מאתגרת הזאת במצב שלמרות המשאבים שהושקעו בה לאורך השנים יש בה חוסרים מאוד קשים אל מול הסיטואציה הזאת, וזה התחיל בדיון קודם שהיה כאן כשעופר רימון הציג את העובדה שכחצי מבתי הספר בישראל למעשה לא מתוקשבים, וכל הדיבור על האפשרויות של לימוד מרחוק הוא לא רלוונטי לגביהם, ובתכניות שהציג פה שר החינוך שהן תכניות מבורכות לכשעצמן ואני לא רוצה להכנס אם אפשר או צריך היה לעשות יותר, אני רוצה להכנס לזה שבסופו של דבר שב-1 בספטמבר, כמו שאמר ח"כ מאיר כהן, אנחנו נעמוד בהרבה מאוד מקומות מול שוקת שבורה.

עפר שלח: האם ממשלת ישראל תדע בתוך הסערות הפוליטיות שפוקדות אותה לממש את התכנית הטובה לכשעצמה שהנחתם, שאלה טובה.

עפר שלח: מה שדי ברור לי זה שב-1 בספטמבר ובימים שאחריו יהיו כלפיכם הרבה מאוד טענות על מערכת שלא עובדת, שזה לא אולי בגלל חטאי דווקא התכנית שאתם שמים עכשיו אלא בגלל חטאי המצב שאנחנו נכנסים אליו.

גילה נגר: המצב והפערים שנוצרו במהלך השנים.

עפר שלח: נכון.

עפר שלח: הן בהיבט הפיזי והן בהיבט התוכני וגם בהיבט של תשלומי ההורים שהוא איזו שהיא נגזרת של הסיפור הזה.

עפר שלח: לכן החשש שלי הוא שגם הביקורת הזאת שתהיה, ותהיה מוצדקת בראייה של הורה שירגיש שאו שהילד שלו לא מקבל את החינוך הראוי, או שזה גם לא מאפשר לו או לה לצאת לעבוד וכן הלאה, יקשה גם על מימוש התכנית אחר כך.

עפר שלח: לכן במובן הזה צריך לשבח את כל מי שהיטה כתף, נדמה לי שמעולם לא ראיתי את הסתדרות המורים וארגון המורים מדברים באופן כל כך חיובי.

עפר שלח: זה לכשעצמו מחשיד פה מאוד, אבל - - -

גילה נגר: זאת ראיה של פוליטיקאי.

גילה נגר: כי מהמקום שלי זה דבר שהוא לא מחשיד, הוא מבורך מאוד.

עפר שלח: בהסתדרות המורים ובארגון המורים יש פוליטיקאים גדולים ממני, הם עושים את זה הרבה יותר שנים ממני.

עפר שלח: ההיבט אל מול המחסור הקיים, אני מעורר דאגה מאוד גדולה ומבחינת

עפר שלח: כם כן, אנחנו הכנסת נצטרך לעזור כמיטב יכולתנו, אבל זה דורש התגייסות וגיוס משאבים מאוד קשים, כי שוב, החשש הוא שאם התחושה בתחילת שנת הלימודים תהיה של כשלון קשה ובלגן גדול, גם הדברים שהנחתם על השולחן בסופו של דבר לא יצאו אל הפועל.

עפר שלח: אני מודה לכולם.