ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 48, 2020-08-11 11:30

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום 11 באוגוסט 2020, כ"א באב התש"ף.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום הוא הצעת חוק שירותי תעופה (פיצוי וסיוע בשל ביטול טיסה או שינוי בתנאיה) (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה – תיקון) (תיקון) (הארכת המועד להשבת התמורה), התש"ף-2020, הצעת חוק ממשלתית מ/1355.

יעקב מרגי: קראתי את הכותרת במלואה לא פספסתי אפילו אות אחרת, רק כדי שיהיה מעניין, ואסביר לכם למה.

יעקב מרגי: יש תופעה נוירולוגית, שלפעמים אדם חושב שהוא היה בסיטואציה מסוימת.

קריאה: זה נקרא דז'ה וו.

יעקב מרגי: לא רציתי לומר דז'ה וו כי זה פחות דרמטי.

יעקב מרגי: אני מרגיש כאילו הייתי בסרט הזה.

יעקב מרגי: אני בתחושות קשות של אשמה שבכלל חוקקתי את החוק בתיקון להוראת שעה שבעטיו אנחנו כאן היום בדיון הזה.

יעקב מרגי: הייתי צריך לומר להם: לכו אתם האוצר, לכו אתן החברות, תסגרו את הפיצוי, תעלו לאוויר, נראה אתכם בכלל רוצים לעלות לאוויר, ורק לאחר מכן לדבר על הקטע הזה.

יעקב מרגי: הייתי ממשיך להפעיל עליכם את חוק הגנת הצרכן לגבי רוכשי הכרטיסים.

איתי עצמון: חוק שירותי תעופה כנוסחו לפני הוראת השעה.

יעקב מרגי: כן, מה שנקרא חוק טיבי.

אנטאנס שחאדה: טיבי נמצא בבידוד עכשיו.

יעקב מרגי: מה שיגורנו בא לנו.

יעקב מרגי: אמרו לי: תתנה את כניסת החוק לתוקף עם גמר תהליך הסיוע, המענק, איך שתקראו לזה.

יעקב מרגי: אמרנו שזה לא מחייב בחוק.

יעקב מרגי: והנה אנחנו מגיעים.

יעקב מרגי: אתם יודעים מה, לו יצויר שאני מעביר עכשיו את זה ונותן לרת"א ולמשרד התחבורה את מה שהם רוצים ולמשרד האוצר את מה שהוא רוצה, אף אחד פה לא יכול להתחייב שמתחיל מחר תהליך של השבת כספים ללקוחות.

יעקב מרגי: אל תספרו לנו את הבלוף הזה כי כל עוד החברות מקורקעות אף אחד לא יחזיר ולו שקל לאזרחים.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לעשות צעד פופוליסטי או אגרסיבי, להגיד לכם: אני נועל את הדיון, לא מקדם את זה, אבל הייתם ראויים לכך, כל השחקנים במגרש, הייתם ראויים לכך שלא אקדם לכם את זה, לא אעשה לכם את זה.

יעקב מרגי: תתמודדו עם בתי המשפט והם יאמרו לכם בדיוק מה הם חושבים עליכם, יותר ממה שאני אומר.

יעקב מרגי: אני אומר את זה גם לאוצר, גם לרת"א וגם לחברות התעופה.

יעקב מרגי: אם לא יהיה מתווה שחברות התעופה מתחילות לעבוד – ואני לא רואה מוטיבציה של חברות התעופה להתרומם באוויר, ולו באופן חלקי, זו אחיזת עיניים.

יעקב מרגי: תכריזו עכשיו על פשיטת רגל.

יעקב מרגי: אל תרמו אותנו, תאמרו לנו את זה עכשיו.

יעקב מרגי: זו אחיזת עיניים.

יעקב מרגי: אני לא מאמין למה שאני הולך לעשות עכשיו.

יעקב מרגי: אני יודע שזה לא יפתור את הבעיה, אתם תבואו עוד פעם להארכה.

יעקב מרגי: אדרבה, אם אני טועה אני מוכן להתמודד עם העובדות.

יעקב מרגי: בבקשה, פתחתי דיון.

יעקב מרגי: גם רת"א, גם חברות התעופה, גם משרד האוצר, מי שחושב שאני טועה בגישה שלי או מגזים, שיאמר לי.

יעקב מרגי: נשים את העובדות על השולחן.

יעקב מרגי: אם מישהו חושב שאחת מחברות התעופה הישראליות מסוגלת היום להשיב את הכספים במלואם עם התוכנית של האוצר ועם הדחייה בלי לעלות לאוויר, שיתייצב פה ויאמר את זה בביטחון מלא עם ערבויות.

יעקב מרגי: נציגי משרד האוצר, או רת"א, מי שתחליטו, בבקשה.

רננה שחר: אני היועצת המשפטית של רשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: אתייחס רק לעניין מתווים לפתיחת התעופה ואחר כך אבקש מחיים בורובסקי ממשרד האוצר להתייחס לנושא החברות.

רננה שחר: כמות המגבלות שעדיין יש על נוסעים – הרי בסוף, אגיד בצורה פורמלית: אף חברה לא מקורקעת על ידינו או אסור לה לטוס.

רננה שחר: הבעיה היא שהביקושים לטיסות מאוד מאוד נמוכים בגלל כל חובות הבידוד.

יעקב מרגי: אמרתי: ולו באופן חלקי.

יעקב מרגי: לא אמרתי שרת"א מקרקעת.

יעקב מרגי: רת"א היא חלק מן הממסד.

יעקב מרגי: את צריכה להבין, כמו שאכפת לך ואת באה לאוצר ואת באה אליי שאני אקדם את הצעת החוק, את צריכה לשבת מול קבינט הקורונה, מול משרד הבריאות.

רננה שחר: זה מה שאני עושה, אדוני.

רננה שחר: אני רק רוצה להסביר את זה.

רננה שחר: קודם כול, לגבי חובות הבידוד למי שנכנסים לישראל, לחוזרים לישראל – בהחלט משרד התחבורה ורשות התעופה האזרחית עושים כל שהם יכולים כדי להתחיל להסיר את חובות הבידוד, לפחות ממדינות ירוקות, וגם להתיר כניסת זרים לישראל.

רננה שחר: זה אמור להיות ביום חמישי בוועדת השרים לקורונה ולהגיע אל ועדת הכלכלה לאישור.

רננה שחר: זה לא אנחנו שמטילים את חובת הבידוד אבל אנחנו כותבים את התקנות שיאפשרו טיסות בתקופת הקורונה, שייתנו מעטפת רגולטורית טובה מבחינת בריאות הציבור.

רננה שחר: אנחנו עובדים על זה, אדוני, יומם וליל, אני מבטיחה לך.

רננה שחר: זה אמור להגיע בקרוב מאוד אליכם, כלומר עד ליום חמישי זה לממשלה ואחר כך אליכם, במתווה של חוק הסמכויות.

יעקב מרגי: אז אולי תבואו אלינו אחרי שזה יהיה לכם?

רננה שחר: זה בעיה שלנו, זה 14 באוגוסט, שאז זה כבר יהיה רטרואקטיבי.

יעקב מרגי: את יודעת שגם בפעם שעברה רצו להאריך ב-120 ימים.

יעקב מרגי: הנה אני אומר לך, אקבע את 1 באוקטובר.

יעקב מרגי: יעמדו בזה?

יעקב מרגי: תגידי לי.

יעקב מרגי: אמרתי דברים קשים.

יעקב מרגי: תגידי לי שאני טועה.

רננה שחר: לגבי השאלה אם יעמדו או לא אתן לחיים בורובסקי לנסות להציג.

רננה שחר: אני רק אומרת שלפחות תחילת ההתאוששות – אני רק אגיד שכדי שיהיו ביקושים לטיסות צריך גם שישראלים יזכו לפטור מחובת בידוד במדינות אחרות.

רננה שחר: אתה לא נוסע לחו"ל לשבועיים כדי להיות שבועיים בבידוד שם, או שלא נותנים לך להיכנס.

רננה שחר: זה גם תלוי מאוד בהורדת התחלואה בישראל.

רננה שחר: אלה שני הדברים שענף התעופה וענף התיירות מתחבטים בהם.

יעקב מרגי: את יכולה לענות לשאלה קטנה?

יעקב מרגי: יש מושג של דמי רצינות.

יעקב מרגי: אני לא רואה פה דמי רצינות.

יעקב מרגי: טיסות לאילת – למה חלק מן החברות שאתם מבקשים לסייע להן כאן לא מקיימות?

רננה שחר: אנחנו לא יכולים להכריח.

רננה שחר: אתה מתכוון לארקיע.

יעקב מרגי: אני מתכוון לכולם, בלי שמות.

רננה שחר: ישראייר עושה טיסות לאילת.

יעקב מרגי: את רוצה שאתן לישראייר להדליק משואה על ההתנהלות שלה?

יעקב מרגי: עזבי את ישראייר.

רננה שחר: אני לא יכולה להכריח את הבעלים של חברת ארקיע לטוס.

יעקב מרגי: אז למה את עוזרת להם?

רננה שחר: אני מאמינה שאני עוזרת בסופו של דבר ללקוחות.

יעקב מרגי: בכוונה שאלתי על אילת.

יעקב מרגי: כשאמרתי: לו בחלקי – היום חברות התעופה יכולות להפעיל חלק מן הצי שלהן.

יעקב מרגי: התחושה שלי, הרי ארקיע יכולה להתעופף באוויר, אין לה בעיה, ואל על יכולה בחלק מן הדברים.

יעקב מרגי: למה הן לא עושות את זה?

חיים בורובסקי: אדוני, אתייחס בקצרה.

חיים בורובסקי: לשאלתך למה הן לא עושות – קודם כול זה שיקול עסקי מסחרי של החברה.

חיים בורובסקי: רק אגיד מן ההיכרות שלי עם עולם התעופה, שהרבה פעמים הפעלה מצומצמת מאוד של החברה, בגלל עלויות קבועות שיש בעולם התעופה שהן גבוהות מאוד, חלק מן החברות אומרות שעדיף להן להיות בהדממה מוחלטת מאשר לעבוד ב-5%.

יעקב מרגי: אני שואל אותך שאלה: אתה יוצא מגדרך, כך אני מקווה.

יעקב מרגי: אני חושב שאתם לא יוצאים מגדרכם.

יעקב מרגי: מימון ביניים, הנפקה – כל אלה הן תרופות טובות.

יעקב מרגי: אם באמת הייתם רוצים לסייע לחברות התעופה בגלל צוק העתים הייתם צריכים לתת מאסה של מענקים.

יעקב מרגי: תשכנע אותי שבזה שאני מאריך עכשיו את התוקף בלי מתווה, בלי מענקים, אתה יכול להבטיח לי, לחברי הכנסת ולאזרחים שרכשו כרטיסים שהחברות האלה אכן יעמדו על הרגליים.

חיים בורובסקי: אענה על השאלה.

חיים בורובסקי: ההיבט הראשון, אדוני היושב-ראש, כפי שהזכרת זה שאלת פתיחת השמיים לטיסות.

חיים בורובסקי: הסיפור פה אפילו יותר מקדמי לזה, ואסביר את הכוונה.

חיים בורובסקי: חברות תעופה חיות ממה שנקרא הכנסות מראש.

חיים בורובסקי: זאת אומרת, לקוחות מזמינים כרטיסים לפני שהם טסים, יש חברות שזה קורה כמה שבועות לפני הטיסה, יש חברות שזה קורה כמה חודשים לפני הטיסה, הכסף נכנס לחברה וממנו היא מממנת את הפעילות השוטפת שלה.

חיים בורובסקי: כך מתנהלות רוב חברות התעופה בעולם.

חיים בורובסקי: במועד שציינת, שהייתה לך תחושה שכבר היית בסרט הזה, במועד שבו תיקנו את החוק בפעם הקודמת ההערכה בעולם הייתה שבמועד הזה, ב-14 באוגוסט, גם אם לא יתחילו הטיסות הרי כבר יהיו הכנסות מראש, כלומר לקוחות כבר יתחילו להזמין טיסות.

יעקב מרגי: איך יתחילו אם אין מתווה, אם הם לא באוויר?

יעקב מרגי: איך יתחילו?

יעקב מרגי: למה שתהיה הזמנה?

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי שאם לא נעביר את החוק הזה חברות התעופה ייכנסו לחדלות פירעון בגלל שפחות או יותר זה הסכום, אפילו יותר, מה שהן צריכות להשיב, אתה רק משכנע אותי שללא תוכנית סיוע או פתיחת השמיים בצורה אגרסיבית לא יהיה פתרון.

יעקב מרגי: גם כשאני אומר "חלקי" זה לא רווחי, זה לפחות להתחיל, דמי רצינות מה שנקרא.

יעקב מרגי: אבל אני לא רואה את זה, אתה לא משכנע אותי.

חיים בורובסקי: לגבי מתווה הסיוע אני אתייחס בהמשך.

חיים בורובסקי: לגבי פתיחת השמיים – המחשבה בתיקון הקודם הייתה שעד אוגוסט יתחילו לפחות ההכנסות מראש.

חיים בורובסקי: עכשיו אנחנו רואים, קודם כול בוודאי שמשרד האוצר תומך ועושה כל מה שהוא יכול, ואני יכול להגיד שאנחנו משקיעים בזה המון, לקדם ולעשות כל שאפשר כדי לפתוח את השמיים.

חיים בורובסקי: זה אינטרס משותף עם רת"א ועם כולם ואנחנו מקדמים את זה ביחד עם רשות שדות התעופה ועם חברות התעופה.

חיים בורובסקי: האמירה בשבועות האחרונים היא שראש הממשלה ואחרים ציינו שיש כוונה, מתווה ברור.

חיים בורובסקי: מינו לזה גם שרים.

יעקב מרגי: הייתה לו גם כוונה לקיים את ההסכם הקואליציוני.

יעקב מרגי: אני לא בונה על כוונות.

חיים בורובסקי: אני יכול להגיד לך שיש כבר צעדים בשטח.

יבגני סובה: גם אם הוא יחתום לך זה לא אומר שהוא מתכוון לבצע.

יעקב מרגי: פתחתי את הדיון בצורה – סירבתי לשום הכנה לדיון הזה כי רציתי להביע את הדברים האלה, והדברים קשים.

יעקב מרגי: אני לא בטוח שאני עושה את הצעד הנכון.

יעקב מרגי: הייתי נאיבי בפעם הראשונה, הפעם אני לא רוצה להיות מטומטם.

חיים בורובסקי: אדוני, אני חושב שהצעדים שנעשים היום הם לא רק ברמת ההצהרות, יש גם צעדים בשטח.

יעקב מרגי: מה?

יעקב מרגי: תספר לוועדה מה.

עידן רול: אנחנו לא יכולים להמשיך עם הבלוף הזה של פתיחת השמיים, באמת.

עידן רול: כולם יודעים שהשמיים לא נפתחים.

עידן רול: זה ספין תקשורתי של הממשלה.

עידן רול: אם אתם באוצר נתלים בפתיחת השמיים כדי שיום אחד צרכנים יקבלו החזר על הכסף – הנה אני פה מבשר את זה, ואני לא נביא, אבל כל אחד מבין את זה: הם לא יקבלו את הכסף שלהם בחיים.

עידן רול: לא יכול להיות ששרשרת קבלת ההחלטות נשענת על איזשהו מתווה בלוף של פתיחת השמיים.

עידן רול: חאלס.

עידן רול: ניגשים אליי אנשים ברחוב ואומרים לי: וואו, שמענו שפותחים את השמיים.

עידן רול: לא פותחים את השמיים.

עידן רול: תהיו רציניים.

עידן רול: אנחנו מדינה עם התחלואה הכי גבוהה בעולם.

יעקב מרגי: תן לו לסיים.

יבגני סובה: אבל זה לא חל על תיירים.

יבגני סובה: אתמול שמעתי בדיון בוועדת הקורונה שפתיחת השמיים ב-16 אוגוסט נוגעת אך ורק לאזרחי ישראל.

יבגני סובה: אז על מה מתבוננים פה?

יעקב מרגי: שיתחילו במשהו.

עידן רול: בואו נהיה ריאליים.

עידן רול: בגלל שהממשלה כשלה בטיפול בקורונה אנחנו מספר אחת בתחלואה בעולם.

יבגני סובה: זה ארבע מדינות בלבד, רואנדה ביניהן.

יבגני סובה: מוכנים לקבל אותנו רק בקרואטיה, בולגריה, רואנדה ועוד מדינה אחת.

חיים בורובסקי: נעשים צעדים כדי לקדם את מודל פתיחת השמיים.

חיים בורובסקי: אני בוודאי לא יודע להתחייב פה.

חיים בורובסקי: יש פה משמעויות הרבה יותר גדולות ברמת התחלואה, יש פה דברים הרבה יותר גדולים מכולנו, זה ברור לכולם.

יעקב מרגי: תשכנע אותי שאכן בזה שאני מאריך לך, נותן לך את מבוקשך, אני מקבל את זה שהחברות מתחילות לשחרר ולהחזיר כספים ללקוחות.

חיים בורובסקי: בנוגע לפתיחת השמיים, כמובן יש המון משתנים שלא תלויים באף אחד מאיתנו, אבל יש כוונה ויש צעדים בשטח כדי לאפשר את הדבר הזה.

חיים בורובסקי: זה היבט אחד.

חיים בורובסקי: ההיבט השני הוא מתווה הסיוע שמתקדם.

חיים בורובסקי: אני יכול להגיד ליושב-ראש ולוועדה שעל פי ההערכה שלנו בחודש, בחודש וחצי הקרובים, עד חגי תשרי אנחנו משלימים את התוכנית, שכפי שציינת כוללת גם הנפקה וגם הלוואה מבנק.

יעקב מרגי: מתי תתחיל ההשבה ללקוחות?

יעקב מרגי: אני הפסקתי לדאוג לחברות התעופה ולאוצר.

יעקב מרגי: אני לא רוצה להיות יותר חברת אשראי של האוצר, אני לא רוצה להיות שותף למזימה הזאת, לשמש חברת אשראי של האוצר.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת מתי החברות מתחילות להחזיר כסף ללקוחות.

חיים בורובסקי: אדוני, החברות יחזירו כסף לא יאוחר מ-1 באוקטובר.

יעקב מרגי: מאיפה הן יחזירו?

יעקב מרגי: איך הן יחזירו?

חיים בורובסקי: הן יחזירו את הכסף מתוך מתווה הסיוע שהצוות המקצועי במשרד האוצר עובד עליו.

עידן רול: אנחנו שומעים על זה כבר חמישה חודשים.

חיים בורובסקי: הוא יושלם עד המועד הזה.

חיים בורובסקי: הוא כולל החזר כספי ללקוחות.

יעקב מרגי: אם היית אומר לי: עד סוף החודש מושלם התהליך וב-1 באוקטובר יתחילו בהשבת הכספים ללקוחות, הייתי יותר מאמין לך.

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי: עד לתאריך זה יושלם התהליך – אני יודע איך זה עובד באוצר, אמרו לי את זה גם בסיבוב הראשון.

חיים בורובסקי: אדוני, אדייק את מה שאמרתי.

חיים בורובסקי: אין כוונה להשלים את התהליך עד 1 באוקטובר אלא הרבה קודם, אני מקווה שעד תחילת ספטמבר או השבוע השני של ספטמבר.

חיים בורובסקי: 1 באוקטובר הוא תאריך מאוחר יותר, שהמטרה שאז כבר תהיה ודאות שהחברות ישיבו את הכסף ללקוחות.

חיים בורובסקי: אנחנו מתכננים להשלים את התהליך קודם לכן: הנפקת מניות ציבורית שאל על אמורה לעשות צריכה להיות בסוף החודש הזה.

יעקב מרגי: כל התהליכים הבירוקרטיים להנפקה הושלמו?

חיים בורובסקי: הם מושלמים ממש ברגעים אלה שאנחנו מדברים.

יעקב מרגי: כמה זמן לוקח התהליך של ההנפקה?

חיים בורובסקי: הנפקת מניות – תלוי בסוג שלה, איך בדיוק עושים אותה, אבל אפשר לעשות אותה בפרקי זמן קצרים.

חיים בורובסקי: אל על היא כבר חברה שנסחרת בבורסה.

יעקב מרגי: תדבר איתי במספרים.

יעקב מרגי: פרקי זמן קצרים – הכול יחסי.

חיים בורובסקי: אדוני, קבועי הזמן נלקחו בחשבון ותאריך ההנפקה הוא 31 באוגוסט.

עידן רול: אז זה לא תלוי בפתיחת השמיים?

יעקב מרגי: אני מסופק.

יעקב מרגי: מה סדר גודל ההנפקה?

חיים בורובסקי: 150 מיליון דולר.

יעקב מרגי: כמה חייבות החברות?

יעקב מרגי: ניקח את ההנפקה של אל על.

יעקב מרגי: כמה היא חייבת ללקוחות שלה?

חיים בורובסקי: סדר גודל של – הנציגים שלה לא פה, אולי הם יכולים להשיב.

יעקב מרגי: הם נמצאים בזום.

חיים בורובסקי: אני מציע שהם ישיבו.

יעקב מרגי: אתה לא יודע להעריך?

חיים בורובסקי: אני יודע, סדר גודל של 200, 200 ומשהו.

יעקב מרגי: תגיד לי איך.

חיים בורובסקי: המתווה כולל גם הנפקת מניות בשווי של 150 מיליון דולר, שהמדינה מתחייבת להשלים ככל שלא ייקנה על ידי הציבור.

יעקב מרגי: ומה עוד?

חיים בורובסקי: והלוואה בנקאית אחרי ההנפקה, כשכבר יהיה כסף בחברה, הלוואה בערבות מדינה של 75%, של 250 מיליון דולר.

חיים בורובסקי: כלומר בסך הכול ייכנסו לחברת אל על 400 מיליון דולר.

עידן רול: יש כבר בנק מלווה שמסכים לזה?

חיים בורובסקי: יש מגעים עם הבנקים.

בועז טופורובסקי: אם היו מאמינים בזה הם היו מקבלים את המתווה שאני הצעתי, שהמדינה תיתן מימון ביניים על התקופה הזאת עד שחברות התעופה יוכלו להחזיר את זה ללקוחות.

יעקב מרגי: בועז, אם אגף התקציבים היה חושב כך הרבה דיונים היו מיותרים פה.

יעקב מרגי: הם לא חושבים כך.

חיים בורובסקי: התייחסנו לזה גם בסבב הקודם של תיקון החקיקה.

חיים בורובסקי: חשוב לנו להגיד את זה.

יעקב מרגי: אבל אחר כך, אחרי שגמרתי את החקיקה הוצאתם להם את הנשמה במשאים ומתנים, אתם האוצר, כן, ושיתפתם פעולה עם מי שגרר רגליים.

יעקב מרגי: גם גררו רגליים במתכוון ושיתפתם איתם פעולה.

יעקב מרגי: אני קיבלתי טלפונים: אנא תסייע, תעזור, כי האוצר חוזר בו, האוצר העמיד דברים חדשים.

יעקב מרגי: אדרבה, נציגת רת"א, תתייחסי.

רננה שחר: למיטב ידיעתי לא משרד האוצר ולא משרד התחבורה גררו רגליים.

רננה שחר: יש להם חובה שהכסף שלכם, הכסף של הציבור יוצא כשיש סיכוי שהוא לא ייזרק לפח.

רננה שחר: זה חובה שלהם בעיניי והם עושים את החובה שלהם.

רננה שחר: זה מה שאני יכולה להגיד.

יעקב מרגי: אוקיי.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, ואחרי כן נשמע את נציגי החברות, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

עידן רול: כולנו ישבנו פה כבר בכמה וכמה דיונים.

עידן רול: אנחנו צריכים לזכור, נכון, זה מצב מורכב עבור כולם, אבל עדיין הגורם הכי מוחלש פה זה צרכן הקצה.

עידן רול: אני לא חושב כרגע שיש פה מישהו שיש בידיו נתונים להבין מתי הכסף שלו יגיע.

עידן רול: לכן אני רוצה להעיר על כמה נקודות ולשאול כמה שאלות.

עידן רול: קודם כול, הפריימינג צריך להיות רחב יותר.

עידן רול: לא מדובר רק על אל על.

עידן רול: אני מבקש לראות לגבי כל חברות התעופה הרלוונטיות מה החובות שלהן, כמה הן אמורות לקבל באיזשהו מתווה סיוע, וכמה מתוך זה הולך להיות צבוע להחזר לצרכנים.

עידן רול: אחרת אני לא באמת יכול לדעת שיגיע הכסף.

עידן רול: זה דבר ראשון.

עידן רול: אני לא רוצה מספרים באוויר.

עידן רול: אני רוצה לדעת כמה כסף בסוף נשאר צבוע שהולך לצרכנים, מתי שתגידו: 31 באוגוסט או אוקטובר, מתי שתגידו.

עידן רול: דבר שני, יש פה המון כדורים באוויר.

עידן רול: הנפקה שצריכה לקרות, מניסיוני המשפטי זה לא דבר כל כך מידי ופשוט, ואתם לבטח לא הוכחתם יעילות-יתר עד עכשיו במשאים ומתנים איתם ובכל העבודה.

עידן רול: הלוואה של בנקים – ידידי מן האוצר, אתה אומר לי שיש כבר דיבורים.

עידן רול: בין דיבורים לבין בנק מלווה ארוכה הדרך.

עידן רול: עד שאני לא רואה בנק מלווה לדבר הזה, מבחינתי זה לא קורה.

עידן רול: בנק מלווה לא משיגים בשנייה.

עידן רול: מדובר פה בסכום גדול מאוד.

עידן רול: אם אתה לא יודע לנקוב בשם של בנק שאתם נמצאים איתו ברמת ה-term sheet ומעלה, מבחינתי זה לא קיים.

עידן רול: דבר שלישי, מתווה פתיחת השמיים – אתה מן האוצר, אני מבקש בכל הכבוד נתונים.

עידן רול: השמיים נפתחים – לכולם ברור שהם לא ייפתחו, אבל גם אם לכאורה ייפתחו השמיים לטיסות לרואנדה זה לא נקרא שעכשיו חברות התעופה ירוויחו כסף.

עידן רול: כמה טיסות צריכות לקרות בשבוע בפתיחת השמיים ובאיזו עצימות כדי שתוכלו להחזיר, ומתי?

עידן רול: פתיחת שמיים זה מושג ערטילאי.

עידן רול: אני רוצה בבקשה לראות מספרים: מה היקף הטיסות שצריך לחזור בענף התעופה כדי שיתחילו להשיב את הכסף?

עידן רול: רק כשאדע את כל הנתונים האלה אוכל להגיד האם אני כנבחר ציבור מרגיש שאני לא מתפשר סתם על הזכויות של הצרכן.

עידן רול: כרגע – ואני אומר את זה בכל הכבוד לאדוני היושב-ראש – אין לי תשובות על כל הדברים האלה, שהם שאלות טריוויאליות מבחינתי, ואני לא רואה איך אפשר לאשר את זה.

בועז טופורובסקי: הנה ה"תספורת" העתידית שהולכים לדבר עליה, זה הסיפור שהולך להיות כאן.

בועז טופורובסקי: הרי כאשר שינו את החוק – זה ברור, ברגע שמשנים חוק ואומרים: חייבים להחזיר אבל עכשיו אל תחזירו, אז שווה עוד פעם לא להחזיר ועוד פעם לא להחזיר.

בועז טופורובסקי: הרי גם כשיפתחו את השמיים, או גם באל על כאשר תהיה הנפקת מניות, הם יגידו: רגע, רגע, יש לנו חובות אדירים, תדחו את זה עוד פעם, ואנחנו נצטרך לדחות את זה עוד פעם.

בועז טופורובסקי: לא סתם בישיבות הקודמות על שינוי החוק אמרתי:

בועז טופורובסקי: אתם חושבים שרוצים לעזור לחברות התעופה – בסדר, אם המדינה רוצה לעזור, בסדר, אבל לא על חשבון הלקוחות שלא יקבלו את הכסף שלהם בחזרה.

בועז טופורובסקי: שימו קרן-ביניים של המדינה שתחזיר את הכסף ללקוחות, שהם לא יסבלו כתוצאה מדברים שאינם באשמתם, והמדינה תדע להתנהל ותדע טוב מאוד להחזיר את החוב הזה מחברות התעופה.

בועז טופורובסקי: עצם זה שלא בנו את הקרן, זה אומר שלא מאמינים שישלמו את זה ללקוחות.

בועז טופורובסקי: עצם זה שעכשיו מאריכים עוד פעם את התקופות, זה אומר שכבר מתחילים להפנים את זה שלא ישלמו ללקוחות.

בועז טופורובסקי: אנחנו נראה שנגיע לסוף ספטמבר, עוד פעם נבוא לוועדה, יגידו כל מיני דברים, ונתתי חלק מן הדוגמאות קודם, ויגידו: עוד פעם צריך לדחות את זה, עוד פעם צריך לדחות את זה, עד שיום אחד יגידו: תקשיבו, חייבים לעשות "תספורת", נחזיר להם 10%, אחרת לא יחזירו להם כלום, אתם צריכים להגיד לנו תודה שהגענו להסכמה הזאת עם חברות התעופה.

בועז טופורובסקי: זה מה שהולך להיות כאן.

בועז טופורובסקי: לכן אני חושב שהוועדה צריכה לעשות כאן מעשה, לא לקבל את זה, או לדרוש את הקמת אותה קרן שדיברנו עליה קודם שתיתן פתרון למימון-הביניים.

יבגני סובה: אדוני היושב-ראש, תודה.

יבגני סובה: קודם כול, כמה דברים.

יבגני סובה: אני גם בתחושה שלך.

יבגני סובה: אני אפילו מצטער על כך שהקשבתי לחבר'ה הנחמדים.

יבגני סובה: אין לי בעיה, אני לא בא בטענות אליכם ספציפית, אבל אתם מייצגים מדינה, אתם מייצגים גופים גדולים.

יבגני סובה: אתה יודע מה, גם חבל על הנייר שהדפסתי של כל הבקשות של אנשים שבוטלו להם טיסות, ובכוונה הבאתי את זה לפה.

יבגני סובה: זה למעלה מ-200 פניות.

יבגני סובה: אנשים לא מבינים, שומעים אותנו כשהחוק הזה עובר ובאים אלינו בטענה.

יבגני סובה: הם לא באים אליכם בטענה, הם לא מתקשרים אל חיים במשרד האוצר או לרת"א או למירי רגב שרת התחבורה.

יבגני סובה: הם מתקשרים אלינו כי אנחנו העברנו את התקנות.

יבגני סובה: זה מעצבן, כי אנחנו באים לקראתכם ואתם עכשיו מבקשים משהו לעוד שלושה חודשים, שאנחנו נבחרי הציבור נתמודד עם הטענות של אנשים.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

יבגני סובה: דיברו בתקנות הקודמות על הכלים שיש ברשותנו במדינת ישראל להשפיע על חברות זרות.

יבגני סובה: עזבו את עניין סוכני הנסיעות, שכבר לא יודעים איך הם יקבלו את הכסף והם לא מקבלים את הכסף.

יבגני סובה: חברות זרות – יש מי שיגידו: למה שהחברות הזרות יתייחסו למדינת ישראל?

יבגני סובה: זה לא בא לידי ביטוי, וגם לא בא לידי ביטוי בהצעת החוק החדשה שאתם מבקשים לעשות.

יבגני סובה: יש חברות שמשיבות כספים.

יבגני סובה: אתם יודעים שבאירופה חברות טסות והתנאים שם נוקשים יותר מאשר בישראל – תוך שבעה ימים צריך להחזיר את הכסף.

יבגני סובה: אני שואל את עצמי: אם אנחנו חלק מן העולם הנאור אז בואו נתייחס גם לנושא הזה: מה הכלים שאתם יכולים להפעיל נגד חברה זרה שפשוט מצפצפת על החוק הישראלי?

יבגני סובה: עכשיו נקבל את החוק הזה, שמתייחס כביכול לחברות שלנו, כי אף חברה זרה לא תדווח על ירידה בהכנסות, ואני ביחד אתכם רוצה לעזור לחברות הישראליות, אני יודע שהן מעסיקות הרבה אנשים, אבל אף חברה זרה לא תתייחס לזה.

יבגני סובה: היא תגיד: מה זו האפליה הזאת?

יבגני סובה: אתם עוזרים לחברות ישראליות, אז למה שאירופאים עכשיו לא יעזרו לחברות זרות?

יבגני סובה: הם ינקטו צעדים קשים נגד חברות שלנו באירופה.

יבגני סובה: אין מענה בחוק הזה, לא קיבלתי מענה כזה.

יבגני סובה: דיברתי גם עם היועצים המשפטיים – אין מענה בדבר הזה.

יבגני סובה: זה ניסיון לדחות בעוד חודשיים כדי שכפי אמר אדוני היושב-ראש, בעוד חודשיים אתם תבקשו עוד הארכה.

יבגני סובה: אין שום פתיחת שמיים – תבקרו בוועדת הקורונה ותשמעו איך הם מדברים על פתיחת השמיים.

יבגני סובה: ארבע מדינות ואין שום פתיחת שמיים.

יבגני סובה: ומשפט אחרון: השמיים לא נסגרו, השמיים פתוחים, יש חברות שטסות לישראל.

יבגני סובה: אז תפסיקו להשתמש במושג פתיחת שמיים.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, תודה.

אנטאנס שחאדה: היות ואני יודע שישראל היא חלק מן העולם הנאור, לכן צריך חקיקה.

אנטאנס שחאדה: מטרת החוק המקורי של טיבי הייתה להגן על צרכנים.

אנטאנס שחאדה: הבנו שהחוק הזה, בגלל האילוצים, בגלל הקונצנזוס שהיה בוועדה, הבנו שהחוק יחוקק כדי לעזור לחברות.

אנטאנס שחאדה: אבל מה שקורה בפועל, שאנחנו פוגעים עכשיו בצרכנים ואנחנו מונעים את החזרת הכסף.

אנטאנס שחאדה: נכון, לא מדובר בסכומים גדולים, אבל החוב הוא לסטודנטים ולמשפחות שחסכו כדי לקנות את כרטיס הטיסה ואת השירות.

אנטאנס שחאדה: לכן אני מציע, אדוני היושב-ראש, אני מסכים עם חבריי, שהמדינה תפצה את הנוסעים.

אנטאנס שחאדה: אנחנו עושים טובה לחברות שאנחנו לא מפעילים את החוק הישן והן לא משלמות קנסות על העיכוב, בגלל המצב.

אנטאנס שחאדה: לכן המדינה, שיש לה כסף עכשיו, כמעט 150 מיליארד שקל, אני לא חושב שתהיה בעיה עם עוד מיליארד כדי לכסות את הכרטיסים ולפצות.

אנטאנס שחאדה: זה לא פיצוי, זה החזר כספי, החזר על מוצר שלא עשו בו שימוש.

אנטאנס שחאדה: זה תפקיד הוועדה.

אנטאנס שחאדה: אם אתה רוצה ללמד אותם לקח מן האוצר בשל כל העיכובים – שהמדינה תישא באחריות ואחר כך יתחשבנו עם חברות התעופה.

אנטאנס שחאדה: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לפני שאפתח את הדיון, נציגת רת"א, תסבירי מה את מבקשת בתיקון שמונח לפנינו היום.

רננה שחר: אדוני, אם אתה זוכר, חובת ההשבה נדחתה מ-21 ימים ל-90 ימים.

רננה שחר: טיסות שעברו מעל 90 ימים מאז שבוטלו היינו צריכים לתת להן פתרון, והפתרון שהוועדה נתנה היה 14 באוגוסט.

יעקב מרגי: זה מה שאתם ביקשתם.

יעקב מרגי: כשאת אומרת: הוועדה נתנה – אנחנו אישרנו את מה שאתם ביקשתם.

יעקב מרגי: אתם ביקשתם 14 באוגוסט.

יעקב מרגי: יכול להיות שאם הייתם מבקשים 1 בנובמבר גם היינו מאשרים, אני לא יודע.

רננה שחר: נכון, זה מה שאנחנו ביקשנו, 14 באוגוסט.

רננה שחר: זה מטפל בטיסות שעברו יותר מ-90 ימים מאז בוטלו.

בועז טופורובסקי: הם רצו סוף יולי, אנחנו הסכמנו ל-14 באוגוסט.

רננה שחר: הכול על דעת הממשלה.

רננה שחר: הכנסת הצביעה בשלוש קריאות.

רננה שחר: אנחנו מדברים על אותן טיסות שעברו מעל 90 ימים מאז בוטלו.

רננה שחר: אנחנו מדברים רק על חברות שיגישו הצהרה שנפגעו בהכנסות מעל 70%, הצהרה מגובה באישור רואה חשבון.

יעקב מרגי: למי הם יגישו את ההצהרות האלה?

יעקב מרגי: למה את רוצה להכניס את הסייג הזה?

רננה שחר: קודם כול, אגיד שהחוק חל על חברות ישראליות וזרות באותה מידה, וחברות זרות, מידיעתי האישית, מחזירות כבר היום כסף לנוסעים ישראלים.

עידן רול: נכון, אבל לא כולן.

יעקב מרגי: את יודעת למה?

יעקב מרגי: אתם יצרתם מצג מבלבל, כאילו חוק התעופה הזה בהוראת שעה שהעברנו, שאתם מבקשים לתקן אותו שוב, כאילו הוא תוכנית הסיוע לחברות התעופה.

יעקב מרגי: זה לא שם.

יעקב מרגי: המדינה יכלה לרוץ עם תוכניות סיוע בלעדינו, לתת.

יעקב מרגי: הדברים לא תלויים זה בזה.

יעקב מרגי: יכול להיות שחברות התעופה הישראליות מסתכלות בעין אחת פה לכיס שלי, בעין אחת לכיס של האוצר ומתמהמהות בכוונה, רואות שאחרים עושים את עבודתם נאמנה אז למה הן צריכות להתאמץ?

רננה שחר: ממה שאני יודעת ומכירה, חברות התעופה הישראליות רוצות מאוד לטוס והלקוחות שלהן מאוד מעניינים אותן.

יעקב מרגי: גברתי, אמרת שההצהרה שהם יגישו מגובה באישור רואה חשבון.

יעקב מרגי: למי הם יגישו את ההצהרות הללו?

רננה שחר: הצענו בנוסח, שתוקן על ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה ואנחנו מודים לו, שהם יגישו אותן לרשות התעופה האזרחית.

יעקב מרגי: ומה תעשה איתן רשות התעופה האזרחית?

יעקב מרגי: היא תודיע למשה ולרבקה שהחברה הזאת נכללת בכללים והחברה הזאת לא הכללת בכללים?

רננה שחר: לרשות התעופה האזרחית אין יכולת לבדוק.

רננה שחר: בשביל זה יש רואה חשבון מבקר שיכול לבדוק את הנתון.

רננה שחר: אנחנו מדברים על נתון של ירידה בהכנסות.

רננה שחר: לנו אין דרך לבחון את הנתון הזה באופן טוב יותר מרואה החשבון.

רננה שחר: לא מגישים לנו את הדוחות הכספיים.

יעקב מרגי: גברתי, הנה אני אומר לך: תודיעי כבר לממונים שלך, אם אתם רוצים את החוק, אם נחליט להעביר אותו הוא יכלול רק שינוי תאריך.

יעקב מרגי: לא אסייג חברה כזו או חברה כזו.

יעקב מרגי: זה עוד מסלול בירוקרטי שיעלה בהרבה בריאות והרבה כסף לצרכנים.

יעקב מרגי: לא אתן.

יעקב מרגי: וגם פתחון פה כלפי מדינת ישראל, למה החברה הזאת כן והחברה השנייה לא.

יעקב מרגי: לתפור חליפה מותאמת רק לחברות ישראליות או לחלק מן החברות הישראליות ולהשאיר את חברות התעופה הזרות בחוץ זה גם יוצר לא רושם טוב כלפינו.

יבגני סובה: זה יוצר רושם איום.

רננה שחר: האיזון מבחינת ה-70% היה חשוב מאוד לגורמים הצרכניים בממשלה: משרד המשפטים, הרשות להגנת הצרכן.

יעקב מרגי: אם חשוב להם, שייתנו את המענקים מן המדינה, שלא יבקשו ממני להיות שותף לדבר עבירה ולפגוע בצרכנים, אם זה כל כך חשוב להם.

יעקב מרגי: מדקדקים באיכה ומזלזלים ב – אני לא רוצה לומר לך באיזה הלכות.

יעקב מרגי: לא לנסות לסבן אותי.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: אני מודה לך על ההנהון בראש.

יעקב מרגי: גברתי, תציגי את עצמך.

יעקב מרגי: מה רצית לומר?

אילנה מזרחי: אני מן הרשות להגנת הצרכן.

אילנה מזרחי: אני רוצה להסביר לגבי הקריטריון של 70% עם הצהרה ואישור של רואה חשבון.

אילנה מזרחי: סברנו שיהיה יותר מצמצם או יותר נכון לא לתת אישור, שהוא אישור כללי מאוד, לכל - - -

יעקב מרגי: את תעמידי מנגנון לבדיקה?

יעקב מרגי: תשאירי אותי כצרכן בודד, הזרוק כבר חודשים, להתמודד: איזו חברה יש לה 70% ואיזו חברה אין לה 70%?

יעקב מרגי: אתם תפרסמו באתר האינטרנט אילו חברות זכאיות לסעד מהחוק הזה או לא?

אילנה מזרחי: בגלל זה ביקשנו.

יעקב מרגי: זה לא מעשי.

יעקב מרגי: אני לא מחוקק דברים לא מעשיים.

יעקב מרגי: לא אוסיף חטא על פשע, נקודה.

אילנה מזרחי: כמובן הסמכות שלך להחליט כל החלטה שתתקבל.

יעקב מרגי: אתן לך לסיים אבל לא שכנעת אותי, גברתי.

אילנה מזרחי: כל שאנחנו מנסים להסביר כאן הוא שמצב שבו ניתנת הארכת תקופה לכל חברה שהיא, לעומת מצב שבו ניתנת הארכה בקריטריונים מסוימים בכפוף להוכחת פגיעה - - -

יעקב מרגי: זה לכאורה בא לטובת הצרכנים, לכאורה את לא נותנת סעד בפס רחב - - -

אילנה מזרחי: נכון, זה מצמצם את הקבוצה שלגביה תחול ההארכה.

יעקב מרגי: אבל, גברתי, אני לא רוצה לומר מה זה בעולם הדימויים שלי.

יעקב מרגי: תודה.

יבגני סובה: זה פשוט אפליה.

יבגני סובה: אתם עושים אפליה, כי חברות גדולות לא יגישו את התצהירים ולא יתעסקו עם זה.

יבגני סובה: אף אחד לא יתעסק בזה, ואז יהיו תביעות בבית המשפט.

יעקב מרגי: בטווחי הזמנים שאתם מבקשים, 1 באוקטובר, זה לא מעשי.

יעקב מרגי: אין מי שיבדוק את זה.

יעקב מרגי: זה מס שפתיים.

יעקב מרגי: להיפך, יתחילו חברות להתברבר עם זה ויוגשו תביעות.

יעקב מרגי: הרי אנחנו רוצים לחסוך תביעות.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לתת מעטפת לחברות התעופה שדוחים להן.

יעקב מרגי: עזבי אותי, גברתי, תעצרי פה.

יעקב מרגי: אם בהמשך נרצה – ממילא עדיין לא שכנעו אותי שצריך את החוק הזה.

עידן רול: היחידים שירוויחו מהמתווה הזה ומסד הזמנים שאתם מציעים זה עורכי דין ורואי חשבון.

עידן רול: זה גם חשוב, אבל לא מטרת החוק.

יעקב מרגי: גברת רננה שחר, אני מציע שתתכוונני, אם יש סבירות כלשהי שיבוצע תיקון בחוק זה יהיה אך ורק התאריך.

יעקב מרגי: תתכוונני לקבל אישורים, כן או לא.

יעקב מרגי: אורי סירקיס מישראייר נמצא איתנו?

יעקב מרגי: שלא תתקלקל לנו מן המחמאות.

יעקב מרגי: נראה לי שאתה בתהליך התקלקלות.

יעקב מרגי: האם שמעת את מה שאמרתי?

אורי סירקיס: שמעתי הכול.

אורי סירקיס: גם שמעתי את ההאשמות, גם שלך אדוני וגם של חברי הכנסת, האשמות חמורות על לא עוול בכפינו.

יעקב מרגי: בכוונה עשיתי את זה כדי שתתמודדו איתן, תאמרו לנו, תשכנעו אותנו.

אורי סירקיס: נתחיל בזה שישראייר פעילה, מראשית תקופת הקורונה היא הטיסה למעלה מ-100,000 איש.

אנטאנס שחאדה: בהחזרת הסטודנטים הם עשו עבודה יפה מאוד.

אורי סירקיס: בשעות מטוסים אנחנו עומדים על 25% פחות מאשר בשנה שעברה.

אורי סירקיס: אנחנו קמים כל בוקר "לצוד", אנחנו טסים להודו, טסים לסין, הלילה חזרנו ממוסקבה עם עולים חדשים, יצאנו הבוקר לבודפשט עם סטודנטים.

יעקב מרגי: חשבתי שמביאים לפה רק בחורי ישיבה.

יעקב מרגי: ..

אורי סירקיס: בחורי ישיבה גם כן, אם ירצה השם נטיס אותם.

אורי סירקיס: הם עדיין לא קיבלו אישורים.

אורי סירקיס: כמענה לדברים שאמרו חברי הכנסת המכובדים עידן רול ובועז טופורובסקי, קצת נתונים.

אורי סירקיס: מראשית הקורונה מחזור ההכנסות שלנו עמד על 20 מיליון דולר, כאשר בשנה נורמלית, המחזור בשנת 2019 עמד על 317 מיליון דולר.

אורי סירקיס: זאת אומרת, בממוצע אנחנו מדברים על 25 מיליון דולר בחודש, כאשר עכשיו אנחנו עומדים על ממוצע של בערך 3 מיליון דולר בחודש.

אורי סירקיס: זה נתון אחד.

אורי סירקיס: נתון שני, סך החובות שלנו ללקוחות עומד על 10 מיליון דולר.

אורי סירקיס: נתון שלישי, עד היום השבנו ללקוחות ולסוכנים מעל 2 מיליון דולר.

אורי סירקיס: נתון רביעי, אנחנו עתידים להחזיר ב-1 באוקטובר, בהתאם לתיקון בהצעת החוק, קרוב ל-4 מיליון דולר נוספים ללקוחות.

אורי סירקיס: אלה כל הנתונים.

אורי סירקיס: אגב אנחנו מקבלים פניות, לא רק חברי הכנסת מקבלים פניות.

אורי סירקיס: אני אומר לחברי הכנסת: כל מי שמקבל פנייה - - -

בועז טופורובסקי: אנחנו לא באים אליו בטענות.

אורי סירקיס: הצעת שאני אדליק משואה, אז רק תן לי לדבר.

יעקב מרגי: אורי סירקיס, אני טעיתי בשיקול הדעת.

יעקב מרגי: אני מעדיף להעלות אותך בהמשך הדיון.

יעקב מרגי: אני רוצה להעלות את נציגי ארקיע ואל על.

יעקב מרגי: אני מודה לך על הסבלנות.

יעקב מרגי: חכה איתנו.

יעקב מרגי: זה התחלה של דיון.

יעקב מרגי: אני בכוונה מציג את הדברים בצורה הכי קיצונית במרכז החדר.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לצאת מטומטם פעם שנייה.

יעקב מרגי: נציגי ארקיע איתנו?

אנטאנס שחאדה: לא רואים תיקון בהצעת החוק.

יעקב מרגי: נכנסתי להצעת החוק?

יעקב מרגי: שמתי אותה על השולחן?

יעקב מרגי: חברת ארקיע, בבקשה.

ירון אמזלג: אני מנכ"ל ארקיע.

ירון אמזלג: אנחנו מקשיבים בקשב רב למה שאומרים חברי הכנסת המכובדים בוועדה.

ירון אמזלג: אתן לכם כמה נתונים לגבינו ואסביר לכם את הצד שלנו במשוואה.

ירון אמזלג: קודם כול, הסיבה שארקיע לא טסה כרגע לא קשורה לעובדה שאנחנו מנסים למרוח, חס וחלילה, החזרים ללקוחות.

ירון אמזלג: ההחזרים ללקוחות העתידיים של חברת ארקיע הם בסדר גודל של 5 מיליון דולר.

ירון אמזלג: כ-2 מיליון דולר כבר החזרנו מתחילת המשבר.

ירון אמזלג: אנחנו כרגע נמצאים בישורת האחרונה מול המערכת הבנקאית.

ירון אמזלג: אנחנו מול שני בנקים: בנק הפועלים ובנק דיסקונט, לקבל הלוואה בערבות מדינה.

ירון אמזלג: ועדות האשראי של הבנקים מתכנסות בשבוע הזה, בזמן שאנחנו מדברים.

ירון אמזלג: ברגע שייכנס הכסף הזה, ואני מעריך שזה יקרה עד סוף החודש, אנחנו נוכל לעמוד בהחזרים העתידיים האלה.

ירון אמזלג: כרגע הסכום הזה הוא כהחזר ב-14 באוגוסט, הוא חמצן שאין לנו אצלנו בתוך החברה, אבל ברגע שיינתנו ההלוואות האלה – ושוב, אני מניח שזה יקרה ממש בשבוע או בשבועיים הקרובים - - -

יעקב מרגי: למה זה לא קרה עד היום?

ירון אמזלג: יש לזה מגוון סיבות, לא אפרט את כולן.

יעקב מרגי: תגיד לי חלק מהן.

ירון אמזלג: הקשחת עמדות קשה מאוד במערכת הבנקאית, דרישת ביטחונות גבוהה מאוד, מתווים כאלה ואחרים שהחבר'ה של משרד האוצר מכירים מבחינת חלוקת הביטחונות בין המדינה לבעלים של החברה.

יעקב מרגי: מתי גמרתם את הדין ודברים מול האוצר?

ירון אמזלג: לפני כשבועיים.

ירון אמזלג: היינו בפגישה עם החשב הכללי, עם ראש אגף התקציבים וכל הצוות שלו.

ירון אמזלג: ניסינו לטייב את המצב.

ירון אמזלג: אתם בוועדה יודעים עד כמה גם אני בקולי אמרתי את זה, עד כמה הסיוע הזה חשוב לחברות התעופה, ולא רק הלוואות, אבל לצערי נגזר עלינו לקחת את ההלוואות האלה.

ירון אמזלג: אמנם משרד האוצר הגדיל את האחוז מן המחזור ויכולנו לקחת הלוואות גדולות יותר, אבל כפי שאתם מבינים, גם מבחינת הסכומים, הפרופורציות שלנו ומיליוני הדולרים שאנחנו חייבים, זה לא קרוב לסכומים של אל על אבל עדיין בסיטואציה שאנחנו נמצאים בה, לפני שקיבלנו את ההלוואות האלה, בשבילנו זה להיות או לחדול אם אני מחזיר את כל הכסף הזה מחר בבוקר.

ירון אמזלג: אבל זה יהיה צבוע ואנחנו מקווים שהתיקון לחוק הזה יעבור וב-1 באוקטובר אנחנו נוכל לעמוד בהחזרים האלה.

יעקב מרגי: הפגיעה שלכם היא מעל 70%?

ירון אמזלג: חבר הכנסת מרגי, הפגיעה שלנו כרגע היא 100%.

ירון אמזלג: ארקיע כרגע לא טסה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: זו הסיבה שאין מוטיבציה לטוס.

ירון אמזלג: לא, חלילה.

יעקב מרגי: ירון, מותר לי להתרשם.

יעקב מרגי: אתה יודע, זה סובייקטיבי.

ירון אמזלג: אין שום בעיה.

ירון אמזלג: אדוני, אין לזה שום קשר לעניין של החזרים ללקוחות.

יעקב מרגי: אתה טס לאילת?

ירון אמזלג: לא.

יעקב מרגי: למה?

ירון אמזלג: הסיבה שאנחנו לא טסים לאילת, עוד פעם, קשורה למספר דברים.

ירון אמזלג: אמנם נמצא פה הקולגה שלי אורי סירקיס.

ירון אמזלג: המטוסים שלנו שונים, מבנה העלויות שלנו שונה.

ירון אמזלג: ברגע שלא היה לי ביטחון מלא שנקבל את ההלוואה בערבות המדינה, ובשבוע האחרון קרתה פריצת דרך בנושא הזה, ברמת האחריות לא יכולתי להתחיל להפעיל חברה.

יעקב מרגי: ההתרשמות הסובייקטיבית שלי היא שהייתי כלי משחק בידיכם במאבקים האחד עם השני.

ירון אמזלג: לא, חלילה וחס.

יעקב מרגי: כך אני מרגיש בכל אופן.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: נציג אל על, בבקשה.

דן פוגלמן: שלום.

דן פוגלמן: אני היועץ המשפטי של אל על.

דן פוגלמן: מה השאלה שאתם שואלים?

יעקב מרגי: אגיד לך.

יעקב מרגי: אתה זוכר שהייתם פה, לא לפני זמן רב.

דן פוגלמן: יותר מפעם אחת.

יעקב מרגי: הלכתם למשרד האוצר.

יעקב מרגי: ומה היה מאז?

דן פוגלמן: אנחנו חברה ציבורית.

דן פוגלמן: דיווחנו את הכול לבורסה.

דן פוגלמן: אני יכול לציין כאן את מה שקורה.

דן פוגלמן: אנחנו מתקדמים במתווה של האוצר.

דן פוגלמן: האוצר דרש שקודם תבוצע הנפקה בסך של 150 מיליון דולר, בשבועות הקרובים ממש, ורק לאחר מכן תינתן ערבות המדינה להלוואה.

דן פוגלמן: כאן אנחנו עומדים.

יעקב מרגי: הנפקה למי?

יעקב מרגי: לציבור הרחב?

דן פוגלמן: הנפקה לציבור בסך של 150 מיליון דולר.

דן פוגלמן: אנחנו דיווחנו שאנחנו פועלים מול - - -

יעקב מרגי: זה אמור לשנות את הבעלים או את מרכז השליטה בחברה?

דן פוגלמן: ההנפקה פתוחה לכל הציבור.

דן פוגלמן: אני לא יכול לדעת מה יהיו התוצאות של ההנפקה.

לאה ורון: יש להם התחייבות של המדינה לקנות חלק מן המניות?

דן פוגלמן: הסיוע של המדינה לגבי ההנפקה הוא לתת רשת ביטחון, שבמידה והציבור לא ייכנס בהנפקה בעצם המדינה נותנת רשת ביטחון בסך של כל היקף ההנפקה, של 150 מיליון דולר.

דן פוגלמן: זה אומר שכל ציבור שמגיע מוריד את הסכום שהמדינה עושה שימוש בו.

יעקב מרגי: אחזור על השאלה הקודמת שלי בצורה יותר משוכללת.

יעקב מרגי: לו יצויר שהמדינה נתנה ערבות, נתנה את כל ה-150 מיליון דולר, זה משנה את המאזן שלה במרכזי השליטה בחברה?

עידן רול: זה מלאים את החברה?

דן פוגלמן: אם המדינה היחידה שנכנסת זה מביא את המדינה לכ-60% החזקה.

יעקב מרגי: תגיד לי: למה זה לא התקיים עד עכשיו?

דן פוגלמן: זה מתקיים.

דן פוגלמן: אנחנו עובדים על ההנפקה.

יעקב מרגי: בטח מתקיים, כל עוד האזרחים יושבים בבית מבחינת

יעקב מרגי: כם הזמן עובד לטובתכם.

יעקב מרגי: אבל למה לא התקיים מאז שהיינו פה והייתם לחוצים?

דן פוגלמן: האוצר יכול להעיד שהוא קבע לוחות זמנים קשיחים מאוד ואנחנו עומדים בהם.

דן פוגלמן: לעשות תשקיף הנפקה לציבור, מה שלא קרה בחברה יותר מ-15 שנים, זה אירוע מסובך ומורכב.

דן פוגלמן: אנחנו עושים אותו, בהחלט.

יעקב מרגי: ושאלה ששאלתי את ארקיע: למה אתם לא מנסים להיות באוויר, לפחות בצירים שאתם כן יכולים להיות?

דן פוגלמן: זה מורכב מכמה דברים.

דן פוגלמן: א', אין כמעט יעדים שאפשר לטוס אליהם.

דן פוגלמן: כרגע רוב החברה בחל"ת, החברה לא עובדת.

יעקב מרגי: אני שואל שאלה עדינה: מאחר ואנחנו מדינה "ענקית" ויש לנו הרבה יעדים, למה אתם לא טסים לאילת?

יעקב מרגי: מזל שיש לי את אילת ואני יכול לשאול שאלה מפלילה.

יעקב מרגי: אם לא היה לנו את אילת גם זה לא היה לי.

דן פוגלמן: עוד לפני הקורונה אנחנו לא טסים לאילת.

יעקב מרגי: למה?

דן פוגלמן: כך החברה פועלת, היא לא טסה לאילת הרבה שנים טובות.

יעקב מרגי: מה אכפת לכם עכשיו, כשיש לכם את יתרון הכוח והגודל, למה לא טסתם לאילת?

יעקב מרגי: תפיקו רווחים, לפחות מהקו הזה.

יעקב מרגי: הקו הזה הוא רווחי.

יבגני סובה: הם טוענים שזה לא רווחי.

דן פוגלמן: אני לא יודע להתייחס כרגע מבחינה מסחרית לטיסה לאילת, כן או לא, כי אנחנו בכלל לא פועלים.

דן פוגלמן: אני לא יודע אם אנחנו עכשיו יכולים לרדת לרזולוציה של איזה קו אנחנו נפעיל ואיזה לא.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: אני חוזר לאורי סירקיס.

יעקב מרגי: יבגני סובה, כאשר אורי יסיים אתן לך לשאול את מי שאתה רוצה איזו שאלה שאתה רוצה.

יעקב מרגי: אורי, בבקשה.

אורי סירקיס: התחלתי להגיד קודם, את התהליך שלנו מול האוצר השלמנו.

אורי סירקיס: קיבלנו בסך הכול הלוואה מהמדינה בערבות של 75% ל-12% מהמחזור שלנו.

אורי סירקיס: זה יוצא נטו סדר גודל של 30 מיליון דולר.

אורי סירקיס: כפי שאמרתי, מ-30 מיליון דולר, 10 מיליון דולר מיועדים להשבת כספי לקוחות.

יעקב מרגי: לא שמענו את המשפטים האחרונים שלך כי היית קטוע.

אורי סירקיס: אמרתי שקיבלנו הלוואה מן האוצר.

אורי סירקיס: שותף להלוואה הזאת בנק המזרחי, שלקחנו ממנו כבר מחצית מן ההלוואה.

אורי סירקיס: מחצית מן ההלוואה אנחנו מתעתדים לקחת מן הבנק הבינלאומי הראשון.

אורי סירקיס: בסך הכול נטו אנחנו מקבלים פה סדר גודל של 32 מיליון דולר.

אורי סירקיס: זה מספיק לנו בתנאים הנוכחיים להגיע פחות או יותר עד לתחילת השנה הבאה.

יעקב מרגי: התחלתם להשיב כספים ללקוחות?

אורי סירקיס: החזרנו עד עכשיו 2 מיליון דולר, סדר גודל של 20% מסך החוב הכולל שלנו ללקוחות, שעומד על 10 מיליון דולר.

אורי סירקיס: בואו נדבר על התאריכים.

אורי סירקיס: למה נקבע 14 באוגוסט?

אורי סירקיס: 14 באוגוסט נקבע משום שראש הממשלה אמר שהשמיים ייפתחו ב-1 באוגוסט.

אורי סירקיס: חברת תעופה, ההון שלה או האשראי שלה בנוי משלושה חלקים, כמו בצבא: חלק ראשון הוא אשראי ספקים, חלק שני הוא אשראי בנקים, וחלק שלישי הוא אשראי לקוחות – חברות התעופה משכנעות את הלקוחות להזמין מראש במחירים אטרקטיביים והלקוחות משלמים מראש וכתוצאה מכך נצברים אותם כספים בקופת חברת התעופה.

אורי סירקיס: כרגע הציבור לא מאמין שחברות התעופה הישראליות ישובו לטוס לצורך פעילות תיירות או פעילות עסקית.

אורי סירקיס: עובדה שאנחנו פותחים טיסות במערכות ואף אחד לא נרשם אליהן.

אורי סירקיס: הציבור רוצה לראות שזה קורה ורק אחר כך הוא יירשם ורק אחר כך הוא יפקיד את כספו בידי החברות הישראליות.

אורי סירקיס: אגב, אנחנו למודי ניסיון.

אורי סירקיס: היה לנו תהליך כזה באילת.

אורי סירקיס: באילת בחודש אפריל הטסנו סדר גודל של 1,800 איש בשיאו של הגל הראשון, וביום חמישי האחרון הטסנו לאילת 2,000 איש.

אורי סירקיס: זאת אומרת שהציבור מבין שיש טיסות לאילת, מבין שחברת התעופה פעילה, מבין שהוא יכול לתת את הכסף שלו לחברת התעופה ולישון בשקט והוא מבצע את זה.

אורי סירקיס: בפעילות הפנים ארצית הציבור מאמין לתעופה הישראלית.

אורי סירקיס: בפעילות הבין-לאומית, כל עוד אין יכולת להפעיל לפחות חמישה יעדים, באופן כזה שאתה יכול לטוס ולחזור ללא בידוד.

אורי סירקיס: אגב, מבחינת מה שאנחנו מגלים בסקרים שאנחנו עורכים, אין בעיה לציבור לטוס עם בדיקת קורונה ולחזור עם בדיקת קורונה.

אורי סירקיס: הדבר שמטריד את הציבור זה 14 ימי בידוד.

אורי סירקיס: אף אחד לא ייסע לנופש של שלושה ימים במונטנגרו, אף אחד לא ייסע לנסיעה עסקית של 4–5 ימים בארצות הברית ויחזור לבידוד.

אורי סירקיס: זאת הבעיה כרגע.

אורי סירקיס: 14 באוגוסט נקבע משום שכל האנשים שהיו מעורבים בתהליך הזה, כולל אדוני, היו סבורים שב-14 באוגוסט יהיו כבר טיסות של ישראלים לחו"ל.

אורי סירקיס: אני לא קורא לזה "השמיים ייפתחו" כי השמיים פתוחים.

אורי סירקיס: פועלות בנתב"ג 25 חברות תעופה, כל יום נוחתים פה 3,000 איש, וגם אנחנו מטיסים בכל יום שלוש–ארבע טיסות.

אורי סירקיס: זאת הייתה הכוונה.

אורי סירקיס: כרגע אנחנו לא יודעים מתי ישראלים יוכלו לשוב לנופש בחו"ל.

אורי סירקיס: יש כרגע מתווה, המתווה הזה טוב לנו מאוד משום שהוא לא מצריך אחר כך איזשהם שינויים או התאמות בירוקרטיות.

אורי סירקיס: יש מתווה, הוא יאושר, אם ירצה השם, השבוע וזה אומר שאם רמת התחלואה במדינת ישראל תרד או אם רמת התחלואה במדינות מסוימות תרד באופן כזה שהם יסכימו לנהל את הסיכון אנחנו נוכל לשוב להטיס ישראלים לחו"ל.

אורי סירקיס: כשנטיס ישראלים לחו"ל, גם כאן אני רוצה לענות למכובדי חבר הכנסת עידן רול, אנחנו צריכים להטיס 10,000 אנשים לצורכי נופש בחו"ל כדי שתזרים המזומנים שלנו יהיה מאוזן, לא כדי שנרוויח כסף.

יעקב מרגי: אורי, אני מגייס אותך עכשיו לצורך העניין כיועץ שלי, סליחה שאני משתמש בך, יועץ ליושב-ראש ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: אני שואל אותך שאלות בכנות.

יעקב מרגי: דיברתי בתחילת הדיון על דמי רצינות.

יעקב מרגי: לצערי הרב, אני לא יכול להעיד שיש לי דמי רצינות לא מארקיע ולא מאל על, הם לא הוכיחו לי.

יעקב מרגי: אתה לפחות מראה לי שאתה מתמודד עם הגלים, עם הסחף, מנסה לשחות ואתה עושה צעדים.

יעקב מרגי: אני שואל אותך שאלה: לו היית יועץ שלי כרגע, אתה יכול לחוש בביטחון שאם אתקן את החוק הזה עכשיו, בלי שאני יודע שיש מוטיבציה לממשלה, למי שאתה רוצה – אני לא מאשים אף אחד, באת בטענות שאני מאשים, אני לא מאשים אף אחד – אתה יודע לומר לי שאם לא מתרוממים באוויר, די במתווים כדי לגרום להשבה מלאה של כספים ללקוחות?

אורי סירקיס: אדוני נמצא כרגע בסיטואציה שהיא מעט מכבידה, כמו רופא שנכנס אליו פציינט ונגזר עליו להגיד לו: תשמע, יש לך שתי האפשרויות, ושתי האפשרויות לא תמיד נעימות.

אורי סירקיס: לפעמים הרופא צריך לבצע פעולות כירורגיות במטופל שלו, למשל להוריד לו חצי רגל כדי שכל גופו ישרוד.

אורי סירקיס: כרגע אדוני חייב להאריך את המועדים על פי הצעת החוק הזאת וחייב לקבל את המלצת רשות התעופה האזרחית, שהיא מנהלת את התעופה בישראל ויודעת היטב מה מצבן של החברות, טוב יותר מכל אחד אחר, משום שאחרת כל הציבור שמחזיק כרטיסים לא יקבל את כספו, משום שהיכולת של כל החברות לשלם את הכסף הזה במועד, ב-14 באוגוסט, לא קיימת.

אורי סירקיס: מה שיקרה, הן פשוט לא ישלמו.

יעקב מרגי: ב-1 באוקטובר היא קיימת?

אורי סירקיס: ב-1 באוקטובר היא קיימת, ובתנאי שהשמיים ייפתחו לישראלים לטיסות לחו"ל.

אורי סירקיס: ברגע שהשמיים ייפתחו לישראלים לטיסות לחו"ל, מה שיקרה: הישראלים יאמינו בתעופה הישראלית, הישראלים יפקידו את כספם שוב בידי החברות, ייווצר הון חוזר ואפשר יהיה בוודאות להחזיר את הכספים הללו.

אורי סירקיס: אגב, אנחנו בישראייר פנינו לחיים בורובסקי שנמצא בדיון, ביקשנו ממנו, הואיל והנחות העבודה לא מתממשות והואיל והמתווה שהנחנו לא מתממש, ביקשנו שיגדילו לנו את ההלוואה, במקום 12% יהיה 15%, כדי שנקבל עוד כמה מיליוני דולרים כדי שנוכל לשלם את הכסף.

אורי סירקיס: אני גם מציע, הואיל וישראייר מעסיקה 50% מעובדיה הרי המדינה חוסכת את תשלומי החל"ת, אותם עובדים משלמים מס הכנסה, אותם עובדים גם קונים דברים בכספים האלה.

אורי סירקיס: למה לא נקבל איזה תמריץ, איזה מענק על זה שאנחנו מעסיקים 50% מן העובדים שלנו?

אורי סירקיס: למה שלא נקבל איזה תמריץ על זה שכל המטוסים שלנו באוויר?

יעקב מרגי: אורי סירקיס, תודה.

יעקב מרגי: אני מתייעץ אתכם, חברי הכנסת.

יעקב מרגי: זה דיון שהיו צריכים להיות בו שר האוצר, שר התחבורה ואפילו שר הבריאות.

יעקב מרגי: אני מתלבט אתכם.

יעקב מרגי: אני מוכן לקיים את הדיון הזה בכל יום, בכל שעה.

יעקב מרגי: אני מוכן להסתפק בשלושת המנכ"לים של המשרדים האלה שיבואו לדיון.

יעקב מרגי: אם לא, לא אקדם את הצעת החוק הזאת.

יעקב מרגי: כדי לדעת שזה רציני, כדי לדעת שזה ישים אני מוכן לקבוע את הדיון אפילו מהיום למחר.

יעקב מרגי: הנה הציבור, כל מי שאורח פה שומע, אין הפתעה, אין גורם הפתעה.

יעקב מרגי: אני מוכן לבטל את הדיון שאמור להתקיים מחר ולנהל במקומו את הדיון הזה.

יעקב מרגי: אני רוצה לדעת: מחר מנכ"לי המשרדים האלה יבואו לדיון פה?

יעקב מרגי: כרגע אני לא דן בהצעת החוק.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.