ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 8, 2020-08-17 10:37

עינב קאבלה: בוקר טוב לכולם.

עינב קאבלה: היום יום שני, כ"ז באב תש"ף, 17 באוגוסט 2020 ואני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: אנחנו ממשיכים בהצעת חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התש"ף-2020, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

עינב קאבלה: אנחנו לאחר סדרה של כמה ישיבות בהן קיימנו דיון ושמענו את הגורמים השונים שהביעו את ההתייחסות שלהם.

עינב קאבלה: היום אנחנו במעבר נוסף רק על הדברים שנותרו פתוחים.

עינב קאבלה: הקראת החוק נעשתה בישיבה הקודמת.

עינב קאבלה: היום ניגע בנושאים שנשארו לפיין טיונינג ובהמשך הישיבה ניגש גם להצבעה.

עינב קאבלה: אני מעבירה את רשות הדיבור ליועצת המשפטית של הוועדה, נירה.

עינב קאבלה: בבקשה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בוקר טוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח שמונח כרגע בפני הוועדה מגלם שינויי נוסח שבוצעו בין הישיבה הקודמת לזאת, לאור הערות שעלו בדיון.

נירה לאמעי רכלבסקי: נוסף סעיף אחד ואנחנו נגיע אליו בהמשך, סעיף דיווח לכנסת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אעבור לפי הסדר על הנושאים שבין הישיבה הקודמת לישיבה הנוכחית, בהם נערך שינוי.

נירה לאמעי רכלבסקי: בחלקם נערכו שינויים ניסוחיים בלבד של הממונה על נוסח החוק שכבר עברה עליו וגם אותם אני אקריא.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 1, סעיף ההגדרות.

נירה לאמעי רכלבסקי: על מנת לחדד את זה שהחוק הזה לא חל על רשויות מקומיות ועיריות, בהגדרה גוף ציבורי, בסעיף קטן (2): "תאגיד שהוקם בחוק" ולא "לפי חוק" כדי שלא יהיו תהיות בעניין הזה, על אף שיש שיאמרו שגם לפי חוק לא כולל תאגידים אחרים אלא רק תאגידים סטטוטוריים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה, לזאת הכוונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגדרת הגורם הממונה נוסחה מחדש לפי ההסדר עליו דובר בישיבה הקודמת, לפיו לעניין תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות וחברות בנות, מי שבעצם יהיה הגורם הממונה הוא השר שבגדול ממונה עליהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: תכף נקריא איך זה מופיע בחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה - כל אחד מאלה, לפי העניין, כמפורט בטור ד' לתוספת הראשונה:

נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין שירות חיוני שאופן נתינתו נקבע בחוק - השר הממונה על ביצוע החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: שירות שנותנת חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית – השר שנקבע כאחראי לענייני החברה הממשלתית או החברה האם.

נירה לאמעי רכלבסקי: כך זה מופיע בחוק החברות.

נירה לאמעי רכלבסקי: שר אחראי על חברה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוספנו את ה"קשור למתן השירות".

נירה לאמעי רכלבסקי: חשבנו שיהיה חשוב להבהיר שהכוונה היא לא לאיזשהו גורם בכיר במשרד אלא גורם שיש לו קשר למתן השירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה נשמע אולי ברור, אבל חשבנו שיש מקום להבהיר את זה.

עינב קאבלה: זה סוכם עם משרדי הממשלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מסוכם.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: אני לא אתנגד.

עינב קאבלה: חשוב לי להבין שעדיין ברור גם מההגדרה, לאחר התאמת הניסוחים ותיקון הנוסח, שזה רק אלה המפורטים בטור ד' לתוספת הראשונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כפי שמופיע בפתיח.

נירה לאמעי רכלבסקי: הממונה על נוסח החוק חשבה שזה מספיק, כי כתוב כמפורט בטור ד' לתוספת הראשונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, ההגדרה כולה מתייחסת לתוספת שמתווספת לחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע יש תוספת כזאת.

עינב קאבלה: למה לא לרשום כל אחד מאלה לפי העניין, המנויים.

משה אבוטבול: בוקר טוב.

משה אבוטבול: אנחנו מדברים על הדיגיטל.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: דיברנו על מתן שירותים חיוניים מרחוק.

עינב קאבלה: דיברנו גם על נגישות.

משה אבוטבול: על הנושא של הפס.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: זה מחר.

עינב קאבלה: זאת הצעת חוק ממשלתית שעשינו עליה כבר כמה דיונים אבל אנחנו מברכים על בואך אלינו.

נירה לאמעי רכלבסקי: את רוצה שנחזור לנוסח הממונה על ה"כמפורט"?

עינב קאבלה: השאלה אם ה"מנויים" לא יותר מחדד.

עינב קאבלה: אני לא יודעת.

עינב קאבלה: אני מעלה כאן שאלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני שמה סימן שאלה.

עינב קאבלה: בכל מקרה אני אומרת לפרוטוקול שהכוונה אך ורק לאותם אלו שצוינו בטור ד' לתוספת הראשונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן גם אם נשנה את התוספת, זה תמיד יהיה מי שמצוינת בתוספת לחוק בכל זמן.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: המשך ההגדרה מפרט מי אלו אבל הם תמיד יהיו מצוינים בטור ד' לתוספת הראשונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו גם צריכים את ההגדרה.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: אנחנו צריכים את ה-גייד ליין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכרזה של מצב חירום בשל נגיף הקורונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן זה שונה: "הכרזה על מצב חירום לפי סעיף 2 לחוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה".

נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי ניסוחי.

נירה לאמעי רכלבסקי: "ועדת המדע והטכנולוגיה של הכנסת, ואם לא הוקמה - ועדה של הכנסת שוועדת הכנסת קבעה לעניין זה".

משה אבוטבול: יודעים מי זו הוועדה?

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא שאם חלילה יהיו בחירות וועדת המדע לא תפעל, ועדת הכנסת תקבע איזושהי ועדה שכן קיימת.

משה אבוטבול: לא נכנס כאן המשבר הפוליטי, לאיזו ועדה להגיש וכולי.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: בחוק הזה אנחנו לא נוגעים בפוליטיקה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

עינב קאבלה: זה נועד לספק מענה במקרה שאנחנו אחרי בחירות ועדיין לא הוקמו ועדות.

משה אבוטבול: אל תתכוננו.

משה אבוטבול: אין בחירות.

עינב קאבלה: אף אחד לא מתכונן.

עינב קאבלה: לפעמים אומר שצריך להגיד את זה כדי שזה לא יקרה.

משה אבוטבול: שלא יהיו כאן נבואות שיתגשמו.

עינב קאבלה: חלילה.

עינב קאבלה: אין כאן נבואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוועדות המוקמות בתקופות בחירות הן ידועות, ועדה מסדרת, כספים וחוץ וביטחון.

נירה לאמעי רכלבסקי: שירות חיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: קיבלנו החלטה בעניין הזה ואני מקריאה את הנוסח.

נירה לאמעי רכלבסקי: ""שירות חיוני" - שירות המנוי בטור א' לתוספת הראשונה שנועד להבטיח את ביטחונו התעסוקתי והכלכלי של אדם וכן את בריאותו, רווחתו וזכויות היסוד שלו, הניתן לפי חיקוק בידי גוף ציבורי המנוי בטור ב' לאותה תוספת, למעט שירות הניתן על ידי ערכאה שיפוטית או הכרוך בהפעלת סמכות מעין שיפוטית".

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לתת מענה לפריט בתוספת.

עינב קאבלה: צריך למחוק כאן את החלופה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, שמתייחס לרישום מפלגה.

עינב קאבלה: או לשירותים אחרים אם נכנסים בהגדרה, בעתיד.

עינב קאבלה: שלא נכנסים לביטחון תעסוקתי, כלכלי וכולי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לאיזה שהם דברים בסיסיים שכרוכים בשירותים שאנשים מקבלים כשהמשק עובד סביר ב ובמקרה הזה אולי לא יוכלו לקבל גם אם המשק עובד.

עינב קאבלה: גם את ההערה מצד ימין צריך למחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההערות הן רק כדי להראות היכן שינינו.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 2, אני אקריא אותו שוב מאחר והוא שונה קצת נוסחית.

נירה לאמעי רכלבסקי: 2.

נירה לאמעי רכלבסקי: תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק

נירה לאמעי רכלבסקי: (2) לא יקבע הגורם הממונה הוראות לפי פסקה (1) אלא אם כן שוכנע כי אין במתן השירות מרחוק לפי אותן הוראות כדי לפגוע בתכלית העומדת בבסיס אופן מתן השירות החיוני לפי החיקוק שמכוחו הוא ניתן ובכלל זה השפעת מתן השירות מרחוק, בין היתר על הסתמכות צד שלישי, מהימנות מסמכים והשפעה על דיני הראיות ולאחר הליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל את החשיבות שבמתן השירות ואת הסיכונים הכרוכים בנתינתו מרחוק ונקט אמצעים להקטנתם ובכלל זה אמצעים הקשורים להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: (ב) בהחלטתו על מתן שירות חיוני מרחוק לפי הוראות סעיף קטן (א) רשאי הגורם הממונה לסטות מהדרישות הקבועות בחיקוק לעניין נוכחות פיזית של אדם, הזדהות של אדם, בחינת מהימנות של מסמך הנדרש לצורך מתן השירות, העדה על הסכמה באופן מסוים, חתימה או המצאה בדרך מסוימת והכול בכפוף לווידוא קיומן של התכליות המנויות בתוספת השנייה.

עינב קאבלה: את הקראת את ה"נוסף עליו".

עינב קאבלה: הכוונה היא שיש שירות שניתן כאן כשירות מרחוק על פי החוק, זה לא אומר שאם לא קיימת מגבלה של סגר חלילה, יפסיקו לתת אותו פנים מול פנים.

עינב קאבלה: זה שיש את השירות מרחוק לא אומר שיפסיקו אותו פנים אל פנים.

משה אבוטבול: אדם יבחר.

עינב קאבלה: שוב, אלא אם כן זה טכנית בלתי אפשרית.

עינב קאבלה: אבל אם זה אפשרי טכנית ולו בצורה מצומצמת, שלא יאמרו שכבר הנציג האחד שיש בקבלת קהל.

משה אבוטבול: מי יחליט אם זה כן אפשרי או לא אפשרי?

עינב קאבלה: יש מגבלות.

עינב קאבלה: אם הוטל סגר, בוודאי שלא ניתן לקיים קבלת קהל.

עינב קאבלה: ואם יש תו סגול, זה אומר שזה ניתן בצמצום.

משה אבוטבול: הוראות חוק שייתנו יותר הנחיות לגבי מה כן ומה לא.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: החוק הזה קובע את האפשרות לתת שירות מרחוק.

עינב קאבלה: היה לנו חשוב להדגיש בחוק שיהיה ברור שאם יש סגר - אין והשירות יהיה רק מרחוק, אבל אם אין סגר, בוודאי שהשירות שניתן פנים אל פנים לא יתבטל מכיוון שאפשרו את מתן השירות מרחוק.

משה אבוטבול: מה את אומרת על הקומסי קומסה שעושים הבנקים?

עינב קאבלה: אנחנו לא בדיון הזה.

משה אבוטבול: חלק הם מקבלים וחלק לא.

משה אבוטבול: זה נראה לי משהו מאוד תמוה.

עינב קאבלה: אנחנו לא בדיון הזה מכיוון שכאן אנחנו מדברים רק על רשימה סגורה של שירותים שניתנים על ידי משרדי ממשלה ובהמשך יכולים להינתן על ידי תאגידים סטטוטוריים או חברות ממשלתיות.

עינב קאבלה: בנקים לא בסיפור.

עינב קאבלה: זה דיון אחר שראוי לעשות אותו אבל לא כאן.

משה אבוטבול: איך את מתייחסת לרשויות?

עינב קאבלה: גם הרשויות לא כאן.

משה אבוטבול: רשויות מקומיות?

עינב קאבלה: לא כאן.

משה אבוטבול: אפילו שהן היד הארוכה של הממשלה?

עינב קאבלה: אין כאן שאלה שאנחנו חושבים, ואמרנו את זה גם בדיונים הקודמים, שככל שרשויות ציבוריות, גופים ציבוריים ייתנו התייחסות לשירותים מרחוק ויאפשרו שירותים מרחוק כמה שיותר, זה דבר חיובי.

עינב קאבלה: כרגע אנחנו בדיון על חוק שהוא מסגרת לגופים מאוד מסוימים שיכולים להיכנס אליו כדי להתגבר על קשיים בחוק שקיימים היום לאותם גופים לתת שירותים מרחוק.

עינב קאבלה: המטרה היא לתת לאזרחים את האפשרות הזאת וזה בדיוק מה שהחוק עושה.

עינב קאבלה: זה שצריך לפתור עוד דברים במקומות אחרים, אין שאלה אבל כרגע מה שחשוב לנו זה לקדם את זה כדי שלפחות בזה יהיה מזור.

משה אבוטבול: הנושא הממשלתי בעיקר.

עינב קאבלה: ממשלתי, תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות.

עינב קאבלה: זו המסגרת.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע בחוק, משרדי ממשלה.

עינב קאבלה: בתוספת אלה משרדי הממשלה אבל החוק מאפשר גם תאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע מה שיש בתוספת, ואנחנו מאשרים, אלה שירותים שנותנים משרדי ממשלה, מאוד מגוונים.

עינב קאבלה: הדגשנו שב-(ג) הוספנו את "נוסף עליו".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא אקריא את (ד) שנשאר אותו הדבר.

עינב קאבלה: אני חוזרת ל-(ג) ויש לי שאלה.

עינב קאבלה: למה צריך את הסיפה "או שמתן השירות אינו נגיש במידה מספקת"?

עינב קאבלה: הרי גם אם הוא לא נגיש במידה מספקת, הוא עדיין קיים ואנחנו רוצים שהוא יישאר פתוח.

רעות אופק: המטרה היא לאפשר יותר גמישות במקרים שאנחנו לא יודעים מה יהיה.

רעות אופק: למשל, אם יש – קרה לנו בכמה לשכות – חשש מצד הפקידים מקבלי השירות להגיע ללשכות.

רעות אופק: לאזן בין כל השיקולים, גם אם אין איסור מוחלט.

עינב קאבלה: סליחה שאני קוטעת אותך.

עינב קאבלה: אם אין איסור מוחלט ועדיין קיים נציג אחד במשרד ומקבל קהל בצורה מצומצמת ולפי תו סגול וכולי, בצורה הכי מחמירה שאפשר להעלות על הדעת, הוא עדיין נותן שירות פרונטלי ואנחנו לא רוצים שגם זה יילקח אם הופעל השירות מרחוק.

עינב קאבלה: זו השאלה שלי.

עינב קאבלה: אני מברכת את בואו של חבר הכנסת קוז'ינוב.

עינב קאבלה: שלום לך.

רעות אופק: המטרה היא לתת שירות עד כמה שיותר ערוצים לאזרחים.

רעות אופק: אם מתעוררות בעיות בשטח, גם אם נגיד המגבלות מאפשרות ברמה התיאורטית לפתוח את הסניף אבל יש איזושהי בעיה עם לשכה מסוימת, אנחנו נרצה את הגמישות לא לפתוח את השירות במידה שיהיה קושי ממשי שלא יהיה ניתן להתגבר עליו.

עינב קאבלה: אם ש קושי שלא ניתן להתגבר עליו.

עינב קאבלה: "אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".

רעות אופק: נכון.

רעות אופק: יש את הדין ויש את המעשה.

רעות אופק: יכול להיות שלפי התו הסגול תהיה אפשרות לפתוח, נניח בדוגמה הקיצונית, עם פקיד אחד אבל הנסיבות הסוציאליות של אותו פקיד הן שהוא מאוד מפחד והיו מקרים כאלה שבתקופת הקורונה פקידים אמרו שהם מפחדים לבוא.

רעות אופק: כל המצב היה מצב של חוסר ודאות.

רעות אופק: את המקרים האלה נרצה לאזן.

עינב קאבלה: לדעתי אנחנו לא חלוקות במהות.

עינב קאבלה: אני רק מנסה להבין אם הרישה שנגיף "המגבלות שהוטלו כדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות מתן השירות בדרך האמורה".

רעות אופק: בדוגמה שנתתי.

עינב קאבלה: למקרה שתיארת לנו, אני לא בטוחה שהסיפה היא הנכונה.

רעות אופק: אני אסביר מה הכוונה.

עינב קאבלה: או שמתן השירות אינו מתאפשר.

רעות אופק: ברשותך, אני אחדד את הדוגמה.

רעות אופק: הכוונה שלי הייתה שאין סגר, המגבלות מאפשרות אבל הפקידים בלשכה מסוימת לא ירצו להגיע מכל מיני סיבות.

רעות אופק: אז המגבלות מאפשרות אבל בפועל מאוד קשה להביא את הפקידים ורוצים גם להתחשב בהם.

עינב קאבלה: אגב, זה יכול לקרות למשל בסניף מסוים של אותו שירות ויכול שלא לקרות בסניף אחר.

רעות אופק: נכון.

רעות אופק: בתקופת חירום הכול מאוד דינאמי.

עינב קאבלה: השאלה אם אז לא יגזרו גזרה שווה ויסגרו את הכול מכיוון שיש לנו שירות מרחוק.

רעות אופק: הכוונה היא לאפשר את השירותים בכמה שיותר ערוצים.

רעות אופק: אני יכולה להעיד מפניות שהגיעו אלינו בתקופת הקורונה, שמשרדים, משרדי הממשלה יצאו מגדרם כדי לאפשר.

רעות אופק: למשל משרד התחבורה, הפקידים שלו ישבו בבית והיה איזשהו מוקד טלפוני מאוד מאוד פשוט של פקידים בלי ידע, שפשוט לקחו שיחות של אנשים, רשמו את מספרי הטלפון שלהם ואז פקידים מוסמכים שישבו בבית התקשרו וניסו לדבר, לראות איזה שירות הם צריכים, לראות איך אפשר לעשות אותו ביחד ונתנו את השירות דרך הטלפון.

רעות אופק: זאת אומרת, הממשלה מאוד מנסה לתת את השירותים בכמה שיותר דרכים ובדרכים הכי ישימות כשמצד אחד יהיו לתועלת האזרחים אבל מצד שני גם יתחשבו בפקידים.

רעות אופק: הסיפה נועדה למקרים החריגים בהם יש איזושהי בעיה שהיא לא נובעת ממגבלה חוקית אלא מהמגבלות האנושיות.

עינב קאבלה: ההסבר שלך מובן.

עינב קאבלה: אני רק לא מבינה למה צריך את ה"במידה מספקת".

רעות אופק: לא היינו רוצים שבאופן מוחלט, אם יש איזושהי בעיה לפקידים, מתחשבים בפקידים ולא מתחשבים באזרחים.

עינב קאבלה: מה גורע לך מהנימוק אם את מורידה את המילים "במידה מספקת"?

עינב קאבלה: או שמתן השירות אינו נגיש.

עינב קאבלה: אז אותו אירוע של סניף שבו יש שלושה פקידים ושלושתם בקבוצת סיכון ומתקבלת החלטה שהיא לגיטימית לסגור, זה אומר שמתן השירות אינו נגיש ולכן זה לא יבוא בנוסף.

רעות אופק: אם נניח התועלת מפתיחת סניף, למשל יש רק פקיד אחד שיכול לפתוח אותו, הוא היחיד שהוא לא בקבוצת סיכון אבל הוא מאוד מפחד.

רעות אופק: ממילא פתיחה רק עם אדם אחד, זאת לא נגישות משמעותית ביחס למספר האזרחים שיוכלו לצרוך את השירות.

עינב קאבלה: זה לא אומר שבגלל זה את צריכה לסגור את הפרונטלי.

רעות אופק: לא.

עינב קאבלה: אם יש את הפקיד האחד שכן מוכן לשבת ולתת שירות, את לא תסגרי את זה.

רעות אופק: זאת בדיוק הנקודה.

רעות אופק: הסיבה שרצינו להכניס את "במידה מספקת", זה כדי לייצר את האיזון.

רעות אופק: אם ממילא פתיחה של סניף על ידי פקיד אחד – שוב, זו דוגמה מאוד איזוטרית אבל נניח – התועלת לציבור היא לא מאוד מאוד משמעותית כי גם כך כשאתה בכוח אדם רק של אדם אחד, האפשרות לתת היא קטנה.

עינב קאבלה: אבל זה לא נכנס לשיקולים כאן.

עינב קאבלה: אם הוחלט לסגור, אז הוחלט לסגור והשירות לא נגיש.

עינב קאבלה: אבל אם השירות הוא נגיש, אני לא רוצה שיבואו ויאמרו שנותנים מרחוק ולכן נסגור את הפרונטלי.

רעות אופק: זו בדיוק השאלה.

רעות אופק: הרי נגישות זה גם עניין יחסי.

רעות אופק: יש שירות יותר טוב ויש שירות פחות טוב.

אנדרי קוז'ינוב: אני מתנצל שאני מתפרץ אבל אין כאן יחסיות במתן שירות, או ש שירות ניתן או שהוא לא ניתן.

אנדרי קוז'ינוב: לכן מה שאת מציעה כרגע, לי זה נשמע כהחלטה וולנטרית של המשרד, כפי שיושבת הראש אמרה, בהסתמכות על החוק.

אנדרי קוז'ינוב: יחליטו שסוגרים שאת הסניף בהסתמך על הנכונות של בן אדם להגיע או לא להגיע לעבודה.

אנדרי קוז'ינוב: בסופו של דבר במשרד ממשלתי, כמו בצבא, לא באים ושואלים את החייל או את הפקיד האם אתה מוכן והאם אתה לא מפחד.

אנדרי קוז'ינוב: אם ניתנה הוראה לתת שירות פרונטלי גם ברמה של בן אדם אחד, אז זאת הוראה וזו הנגישות.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא עניין יחסי.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: אנחנו גם מבינים את מה שאתם אומרים ולכן אני לא אומרת למחוק את הסיפה לגמרי.

עינב קאבלה: אני שואלת אם לא מספיק להגיד "או שמתן השירות אינו נגיש".

עינב קאבלה: "במידה מספקת", זה אומר שגם אם יש שני פקידים שנותנים את השירות יתכן שתגידו שזה לא מספיק ולכן אנחנו סוגרים את זה ונותנים רק מרחוק.

עינב קאבלה: אנחנו אומרים שזה לא מספיק ולכן יינתן בנוסף שירות מרחוק.

עינב קאבלה: זה ההבדל בין הגישות.

עינב קאבלה: הייתי שמחה שזה יבוא לידי ביטוי בנוסח כי כרגע, כפי שאני קוראת את הסיפה – אלא אם כן תתקנו אותי – זה נותן את התחושה שזה לא בדיוק בנוסף.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני שמתי את זה בסוגריים כי אני חשבתי שלא צריך את הסיפה הזאת.

עינב קאבלה: גם עם המילים "או שמתן השירות אינו נגיש", לדעתי זה בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם "אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה", גם זה משהו שיכול לתת את הפרשנות של במקום ארבעה פקידים, שני פקידים.

עינב קאבלה: אם הבנתי נכון הם רוצים את הגמישות לכך שאם יש רק שני פקידים בכל השירות הזה באותו אזור ושניהם בסיכון ומקבלים החלטה אנושית, שבעיניי היא סבירה בנסיבות האלה, לסגור.

עינב קאבלה: אז בסדר.

עינב קאבלה: אם אי אפשר להביא פקיד ממקום אחר וזה מה שיש, בסדר.

עינב קאבלה: מצד שני אני לא רוצה את המצב שכן יש פקיד אחד שמוכן לבוא ומחליטים לסגור את השירות ולצמצם כי יש שירות מרחוק.

עינב קאבלה: זה בדיוק האיזון שאנחנו צריכים לקיים כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם לכתוב "אם מתן השירות אינו נגיש", זה יבהיר יותר.

עינב קאבלה: אני משאירה את זה לפתחכם להידרש לזה, גם אם זה תוך כדי תנועה וצריך בזמן הקרוב מאוד, של השעה הקרובה, להגיע למשהו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי לא מתאפשר.

עינב קאבלה: אינו מתאפשר.

עינב קאבלה: זה גם רעיון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנסחית בגדול הבינה את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מדברים כאן על ניואנסים שהם חשובים.

עינב קאבלה: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: את רוצה לבדוק את "שאינו מתאפשר" ואחר כך לחזור?

רעות אופק: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם אתם יכולים לוותר על "מידה מספקת?

עינב קאבלה: את צודקת שזה "אינו מתאפשר" ולא "אינו נגיש".

עינב קאבלה: גם המילה נגיש מכניסה אותנו לעולם אחר שעלול להיות לא מובן ועלול לבלבל.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

עינב קאבלה: "אינו מתאפשר".

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: רעות, את תבדקי.

עינב קאבלה: מה שבטוח זה שצריך לסגור את זה היום.

עינב קאבלה: אין יותר מדי זמן לחשוב וגם לא צריך זמן רב.

נירה לאמעי רכלבסקי: דילגתי מסעיף קטן (ד) לסעיף קטן (ה).

נירה לאמעי רכלבסקי: (ה) בקביעת ההוראות לעניין אופן מתן השירות מרחוק לפי סעיף, קטן (א) יתחשב הגורם הממונה, בין השאר, במאפיינים הייחודיים של קבוצת מקבלי השירות ויבטיח כי -

נירה לאמעי רכלבסקי: יינקטו אמצעים הולמים לשם הגנת הפרטיות, הגנת הסייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע, לרבות אם מתן השירות מרחוק הביא ליצירתם של מאגרי מידה, פיקוח והגנה על הנתונים שבהם, ואמצעים לשם מניעת שימוש בלתי מורשה במידה או דליפתו, בהתאם לסיכון לשימוש או לדליפה כאמור הכרך במתן השירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: (ו) הוראות לפי סעיף קטן (א) יעמדו בתוקפן בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה או בתקופת תוקפו שלך חוק זה כאמור בסעיף 11, לפי המוקדם ביניהם.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שסעיף 2(א) ירד סופית, לגבי ההנחיה של רשות הסייבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף המובחן של האבטחה ירד אבל בסעיף 2(א)(2) עשינו הבניית שיקול דעת.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם ב-2(א)(2) יש הבנייה של שיקול הדעת שמדברת על הליך מתועד של ניהול סיכונים.

אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני מקשה.

אנדרי קוז'ינוב: ראיתי את זה אבל לדעתי דובר על גופים שהם מונחים על ידי רשות הסייבר או שנמצאים תחת ממשל זמין.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה נכנס דרך ההגדרה של גורם ממונה כך שתאגידים סטטוטוריים וחברות ממשלתיות וחברות בנות, הגורם הממונה לגבי שירות שהם נותנים, יהיה השר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם זה תאגיד סטטוטורי, השר שממונה על ביצוע החוק לפיו הוקם התאגיד, ולגבי חברות ממשלתיות, הרי תמיד לחברה ממשלתית יש את שר האוצר והשר האחראי לענייני החברה.

אנדרי קוז'ינוב: הכוונה להנחיה של רשות הסייבר.

אנדרי קוז'ינוב: התאגידים הסטטוטוריים עליהם אחראי השר, האם התאגידים הסטטוטוריים בסופו של דבר, לפי החוק הזה, נופלים תחת הפיקוח של רשות הסייבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההנחה היא שאם השר יהיה הגורם הממונה ולא מי שעומד בראש תאגיד, השר כבר ייקח להחלטות שלו כגורם ממונה את הסטנדרטים שמתקיימים במשרדים הממשלתיים, שאלה סטנדרטים של ממשל זמין.

עינב קאבלה: ונכנסנו התייחסויות מפורשות.

אנדרי קוז'ינוב: אבל זה כאילו במובלע.

אנדרי קוז'ינוב: זה בהנחה.

עינב קאבלה: זה לא בדיוק במובלע כשכתוב שהוא צריך לערוך ניהול סיכונים מתועד בו הוא לוקח בחשבון גם אמצעים שקשורים להגנת סייבר, להזדהות בטוחה, לאבטחת מידע.

עינב קאבלה: כלומר, יש כאן תהליך שכל גוף שרוצה להנגיש שירות מרחוק, חייב לעשות.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, אחראי סייבר של אותו גוף יבוא לשר וידווח על רמת הסיכונים הנשקפת?

עינב קאבלה: אני לא יודעת.

עינב קאבלה: אנחנו עכשיו יורדים לרזולציה של תרשים זרימה.

אנדרי קוז'ינוב: לא.

אנדרי קוז'ינוב: אני פשוט מנסה להבין את הרעיון המסדר כי ברגע שאנחנו מוותרים באופן כללי כסעיף מובחן על הסיפור של רשות הסייבר, בסופו של דבר זה להחלטתו של השר וניהול סיכונים, זה הרי לא אחיד אלא זה בהתאם לראייה.

אנדרי קוז'ינוב: זה יכול ליצור מצב של התייחסות לא אחידה בין הרשויות השונות והצווים השונים.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, סליחה שאני מקשה ברגע האחרון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שזאת הפשרה אליה הגיעו.

נירה לאמעי רכלבסקי: היה קושי להכניס את הסעיף כסעיף מובחן.

עינב קאבלה: אגב החוק הזה ואגב הוראת שעה, ההבנה הייתה שזה לא נכון לייצר איזושהי הכפפה בחוק, יצור חדש שלא היה קיים, לגופים שאת היום לא היו כפופים.

אנדרי קוז'ינוב: את זה לחלוטין קיבלתי.

עינב קאבלה: יצרנו מספר עוגנים כדי שתנוח דעתנו לעניין תאגידים וחברות ממשלתיות והעוגנים הם כאלה, ואני אתחיל מהסוף: קודם כל, כל גורם כזה שירצה להיכנס לתוך מסגרת החוק, צריך לעבור לא רק את השר אלא גם צריך לעבור את הוועדה.

עינב קאבלה: פעם שנייה, כפי שאמרה נירה, הגורם הממונה הוא כזה שהוגדר לגופים האלה, הוא השר, מה שהיה שונה בתחילת דרכנו בחוק כי זה היה גורם זוטר יותר, נקרא לו כך.

עינב קאבלה: בכוונה כיוונו לכך שזה יהיה השר הרלוונטי.

עינב קאבלה: דבר שלישי, ההתייחסות בסעיף 2(א), בסוף שמדברת על תיעוד הסיכונים בצורה ברורה כאשר נכנסו כאן שיקולים.

עינב קאבלה: הליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל ת חשיבות במתן שירות ואת הסיכונים הכרוכים בנתינתו מרחוק ונקט אמצעים להקטנתם ואחרי כן אמצעים הקשורים להגנת סייבר ואבטחת מידע.

עינב קאבלה: כאן יש התייחסות מפורשת ראשונה.

עינב קאבלה: ההתייחסות הנוספת מגיעה בסעיף (ה), שיש עליהם חובה לנקוט אמצעים הולמים להגנת הפרטיות, הגנת סייבר, הזדהות בטוחה, אבטחת מידע.

אנדרי קוז'ינוב: פתאום מה שבלט לי לעין היה היעדר הסעיף המוכן.

עינב קאבלה: כן, שירד מהסיבות שאמרתי, אבל כדי לייצר קרקע בטוחה, ניתנו בחוק ארבעת העוגנים האלו, גם ברמת המנגנון וגם ברמת התייחסות מפורשת למה נדרש לעשות כאשר רוצים לתת שירות מרחוק.

אנדרי קוז'ינוב: נותר לקוות שבין השרים תהיה אחידות מבחינת ניהול הסיכונים.

רעות אופק: בהמשך למה שדיברנו קודם, רציתי להדגיש שאכן השרים כמובן כפופים להחלטת הממשלה ולכל ההנחיות בנושא, גם לניהול הסיכונים, ולכן אנחנו חושבים שזה כבר נכלל, מסודר והתבצע ניהול כנדרש.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, הרעיון הוא שבשונה מתאגידים וחברות שלא כפופים להחלטות ממשלה, להנחיות יועץ משפטי, השר כן כפוף אליהם והוא בעצם יקיים את מתן השירות או יוציא לדרך את מתן השירות תחת הסטנדרטים שהממשלה עובדת בהם.

רעות אופק: בהחלט.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסטנדרטים של ממשל זמין יחולו על כל השירותים שניתנים לפי החוק הזה.

רעות אופק: בהחלט כן.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין את הפשרה.

אנדרי קוז'ינוב: קצת קשה לי להבין למה הייתה בעייתיות לכתוב שהסטנדרטים יחולו בכל מקרה.

עינב קאבלה: כי זה הלכה למעשה - לפי דעת משרד המשפטים - הכפפה של גופים של גופים שאינם כפופים היום למערך הסייבר.

עינב קאבלה: זו התשובה שקיבלנו.

עינב קאבלה: יכול להיות שמכאן צריך לחשוב לטווח הרחוק יותר.

אנדרי קוז'ינוב: אם התוקף של החוק יוארך בהתאם לתקופת החירום או שייכנס כחוק קבוע בהמשך הדרך, זה יצטרך לקבל את המענה.

אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני פרנואיד במובן הזה, אבל מאגרי מידע זה דבר הכי רגיש והכי דליף שיש.

עינב קאבלה: בין היתר תפקידנו להיות פרנואידים.

רעות אופק: בכל מקרה, הממשלה מחויבת לסטנדרטים האלה.

עינב קאבלה: ואנחנו מציעים שייבחן לשלב הרחוק יותר, שהוא לא כזה רחוק ובסוף הזמן עובר מהר, לשקול את שילוב מערך הסייבר או מתן חובה לגופים האחרים להיות קשובים או לפעול על פי הנחיות מערך הסייבר, גם אם הם לא כפופים אליו.

רעות אופק: נכון.

רעות אופק: אכן הסוגיה הזאת נדונה ומקודמת במסגרת הליך חקיקה נפרד.

רעות אופק: הסוגיה הזאת של הכפיפות לסייבר, ההנחיות, הסטנדרטים והיחס בין החלטת הממשלה לבין החקיקה, מקודמת בהליך חקיקה נפרד.

אנדרי קוז'ינוב: שהוא?

רעות אופק: כרגע נמצא בדיונים ממשלתיים, עוד לא הגיע לכנסת, בעניין מערך הסייבר.

רעות אופק: התחום מטופל.

אנדרי קוז'ינוב: אין לי ספק שהוא מטופל.

עינב קאבלה: לדיון שאת מספרת עליו, שווה להעביר אליהם את המסר הזה.

רעות אופק: הממשלה בהחלט עובדת על הנושא הזה ובכל מקרה גם היום הנושא מכוסה בהחלטות ממשלה.

רעות אופק: נגיע גם לכנסת.

אנדרי קוז'ינוב: לגבי מספר החלטות הממשלה שלא מבוצעות.

עינב קאבלה: נמשיך לפקח.

אנדרי קוז'ינוב: טוב שיש החלטות ממשלה אבל מבחינת הביצוע של אותן החלטות ממשלה, זה סיפור אחר.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 3 יש לנו שינוי נוסח קטן.

נירה לאמעי רכלבסקי: 3.

נירה לאמעי רכלבסקי: פרסום ומענה לפניות הציבור.

משה אבוטבול: מה הכוונה סוג המוגבלות?

נירה לאמעי רכלבסקי: יש מוגבלויות מסוגים שונים.

עינב קאבלה: אין דינה של הנגשה לאדם עיוור כהנגשה לאדם חירש.

משה אבוטבול: כלומר, את באה יותר לקראת המקרים הקשים יותר.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע סעיף שבאופן כללי כל מתן השירות הזה צריך להיות נגיש באופן שגם אזרח מן השורה יאתר את זה בקלות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הרעיון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אזרח ירצה לפנות נניח לרשם חברות לרשום חברה ויבין שאין קבלת קהל כי יש סגר, אבל כשהוא יחפש באינטרנט הוא יבין מהר מאוד שיש מענה לעניין הזה.

משה אבוטבול: יש כתובת חליפית.

נירה לאמעי רכלבסקי: בדיוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן אני חושבת שנשאיר את המילה "נגיש" שנמחקה, כי ה-נגיש הראשון הוא נגיש לכולי עלמא ולאו דווקא לאנשים עם מוגבלות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אדבר עם הממונה על נוסח החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: יכול להיות שהיא חשבה ש"יאפשר את איתורן בקלות", מספיק לאדם מן הישוב, ובנוסף יהיה נגיש לאנשים עם מוגבלות באופנים המיוחדים אליהם הם נדרשים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום יציין גם איך מבצעים פניית ציבור בעניין הספציפי של השירות מרחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 4 נשאר כפי הוא.

נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי התוספות, יכול להיות שהנוסח הזה ישתנה מעט אבל הכוונה כאן, לאחר שנכנסו לנו שרים חדשים לתמונה, שאלה בעצם השרים שממונים על התאגידים ועל החברות.

משה אבוטבול: גם משרדים חדשים.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא בחוק הזה, אבל יכול להיות שייכנסו.

משה אבוטבול: מתן השירותים וכל החוק הזה, צריך לכלול גם אותם אפילו שזה משרד חדש שעכשיו התחיל פעילות בנישות שלא היו בעבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן הלשון מתייחסת לשר, לפי על מה כל שר ממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מאחר ועכשיו יש לנו שרים גם לענייני תאגידים וחברות בת, אנחנו מכניסים גם אותם לסעיף הזה שמדבר על שינוי התוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: רעות, בואי נוודא שלזה אתם מתכוונים.

עינב קאבלה: בסעיף 6.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא שאם אנחנו עכשיו רוצים להכניס בתוספת תאגיד סטטוטורי מסוים, מי שיגיש את השינוי לתוספת לכנסת יהיה השר הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו שר שמינינו כגורם ממונה.

רעות אופק: אכן, זאת הכוונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מקריאה נוסח שיכול להיות שישתנה בפיין טיונינג של הנסחות.

נירה לאמעי רכלבסקי: 6. שינוי התוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים, באישור הוועדה, רשאי בצו לשנות את התוספת השנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוספנו סעיף של דיווח לכנסת.

נירה לאמעי רכלבסקי: 6א.

נירה לאמעי רכלבסקי: דיווח לכנסת שר המשפטים ידווח לוועדה, בתום שבעה חודשים ממועד כניסתו לתוקף של החוק, על יישומו, ובכלל זה על השירותים החיוניים שניתנו מרחוק ואופן נתינתם.

רעות אופק: לעניין פרק הזמן של הדיווח, אנחנו נבקש שמונה חודשים.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: רק לעדכן.

עינב קאבלה: הייתה בקשה להאריך את זז לשנה ואנחנו באנו בדברים כי לא חשבנו ששנה זה נכון, בטח לא בחוק קורונה, בטח לא בהוראת שעה.

עינב קאבלה: ההבדל בין שבעה לשמונה חודשים נראה לי לא משמעותי ולכן אני לא רואה בעיה להסכים לכך.

אנדרי קוז'ינוב: אני לחלוטין הייתי מוריד את זה לשישה חודשים.

עינב קאבלה: הרעיון שהם באמת יספיקו.

אנדרי קוז'ינוב: הרעיון שיספיקו ליישם את זה אבל היישום הוא חצי מוכן, עד כמה שאני מבין.

עינב קאבלה: חלק מהדברים כן וחלק מהדברים לא.

אנדרי קוז'ינוב: הבנתי גם מהאפוטרופוס הכללי שהם כבר בהרצה.

אנדרי קוז'ינוב: לדעתי דווקא חשוב לראות את היישום ואת הדיווח כמה שיותר מוקדם.

רעות אופק: אם אפשר להתייחס.

רעות אופק: בכל מקרה הוועדה יכולה לבקש דיווח בכל עת.

רעות אופק: אנחנו סבורים שיותר נכון לדווח אחרי פרק זמן קצת יותר ארוך מחצי שנה.

רעות אופק: זה גם ייתן תמונה יותר רחבה ומלאה לוועדה כעבור פרק זמן קצת יותר ארוך וגם מלאכת האיגום - מאחר וכל שר אחראי על החוק שלו וזה לאשר המשפטים – אורכת זמן.

רעות אופק: מכל מקום, נראה לי שיהיה גם יותר יעיל שהוועדה תראה את התמונה המלאה אחרי פרק זמן יותר ארוך כשיש ניסיון עם מימוש החוק.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שבהרבה מאוד גופים כבר מוכנים בהרצה של החוק הזה.

אנדרי קוז'ינוב: זה סוג של הפעלת כפתור.

עינב קאבלה: זה המצב?

רעות אופק: יש משרדים שכבר יודעים איך ייראה השירות ויש משרדים שמבקשים להיערך לבאות, לתרחישים לא ודאיים.

רעות אופק: לא כולם יודעים איך ייראו השירותים ומהסיבה הזאת התוספת היא מאוד ארוכה.

אנדרי קוז'ינוב: נכון, אבל כל מה שהתוספת, כבר די ברור מה יהיה שם.

אנדרי קוז'ינוב: לגבי דיווח על כל מה שיש בתוספת, זה כבר משהו שהוכן מראש בעבודת מטה במשרדים השונים.

רעות אופק: ממה שאני מבינה, יש שירותים שונים שנמצאים בשלבי עבודה שונים.

רעות אופק: למיטב ידיעתי לא כל השירותים ידוע איך הם יינתנו והמטרה של החקיקה הזאת היא לאפשר להם לפתח את דרך מתן השירות On going.

אנדרי קוז'ינוב: בחוקים דומים של מתן שירות מרחוק במדינות אחרות, האם יש דבר דומה והאם יש דיווח דומה?

אנדרי קוז'ינוב: ואם יש דיווח דומה לרשויות, מה מסגרות הזמנים שם?

רעות אופק: אני לא מכירה.

אנדרי קוז'ינוב: רק לשם השוואה.

רעות אופק: אני לא מכירה חוקים מקבילים לחקיקה הנוכחית שבפנינו.

עינב קאבלה: בכל מקרה חשוב לומר כמה דברים.

עינב קאבלה: האחד, זה שיש סעיף דיווח שקובע זמן, זה לא אומר שאנחנו לא רשאים בעוד שלושה חודשים לבחור לקיים על זה דיון ולבקש תשובות לשאלות שיהיו לנו.

עינב קאבלה: זה חשוב להדגיש.

עינב קאבלה: נכון נירה?

עינב קאבלה: אני מניעה לעשות זאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: בוודאי אם אתם שומעים על משהו ואתם רוצים לברר משהו שקרה לגבי אותו שירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר.

עינב קאבלה: דבר שני.

עינב קאבלה: לגבי הדיווח כפי שמוגדר כאן, כשנביא זאת לוועדה נרצה לשמוע בצורה מפורטת על השירותים השונים, על הדברים שקרו במהלך מתן השירות, הדברים שלא קרו במהלך מתן השירות, אם היו אירועים חריגים וכיוצא בזה.

עינב קאבלה: חשוב לי להגיד את זה כדי שלא נגיע לדיון הזה ונקבל רק פרטים יבשים.

עינב קאבלה: זה בסדר אם הכול היה בסדר, אבל אנחנו רוצים התייחסות לכל המכלול, לפניות ציבור אם היו.

רעות אופק: אנחנו כמובן נעשה כל מאמץ להביא את התשתית העובדתית הרחבה ביותר שתהיה ידועה לנו.

רעות אופק: אנחנו נעשה עבודת מטה וננסה לבדוק עם המשרדים.

רעות אופק: אנחנו ניערך בהתאם לכל פיקוח פרלמנטרי שנעשה ואנחנו כמובן נכונים לבצע הנדרשות והמבוקשות, בין אם זה כתוב בחוק ובין אם לא.

עינב קאבלה: בסדר גמור.

עינב קאבלה: קל וחומר כשזה כתוב.

עינב קאבלה: דווקא בגלל שזה כתוב, למרות שכמו שאת אומרת גם אם זה לא היה כתוב, אני חושבת שנכון שתהיה הנחיה לכלל הגופים שמשתמשים במסגרת החוק הזה ומפעילים שירות מרחוק לדעת מהיום הראשון של התכנון לאסוף מידע, לתעד מידע, באופן שיוכלו להעביר אליכם ולא תמצאו את עצמכם מבקשים מידע שהם לא אספו ואז לך תשחזר.

עינב קאבלה: גם אם עברו חודשיים, זה לא נכון לעשות עבודת שחזור אלא זה נכון לעשות עבודת תיעוד לכתחילה.

עינב קאבלה: חשוב לי לומר את הדברים האלה גם לפרוטוקול אבל אני מבקשת שהם יעברו הלאה למי שצריך, לעשות את הדברים מלכתחילה כדי שלא נימצא במצב שנהיה כאן ויגידו לנו שלא יודעים כי זה היה בהכנה ולכן לא ידענו ולא כתבנו, לא תיעדנו ולא שמרנו.

עינב קאבלה: אני רוצה למנוע את האירועים האלה שחלילה לא יתרחשו.

עינב קאבלה: אם כבר דיברנו על זה, זה המסר.

רעות אופק: בסדר גמור.

רעות אופק: אנחנו נעשה כל מאמץ.

רעות אופק: שוב, יש דינמיקה של עבודת ממשלה.

עינב קאבלה: ההנחיות הן לא רק למשרד המשפטים אבל אתם הנציגים כאן שיודעים להעביר את הדברים שלנו לכל אותם גופים שמשתמשים בפלטפורמה החוקית הזאת ואנחנו רוצים שעם כניסתה חוק לתוקף – מצדי אפילו בהנחיה כתובה שלכם לכלל המשרדים או הגופים שמשתמשים בזה – שתהיה הנחיה ברורה שצריך להיערך לדיווח ולדאוג לתעד ולייצר מעקב אחרי הליך ייצוב השירות, הליך הוצאתו לפועל וכמובן המשך הדרך של הפעלת השירות.

רעות אופק: בסדר גמור.

רעות אופק: אני אוסיף על זה ואומר שגם במסגרת תהליכי העבודה הקבועים, משרדי הממשלה מתייעצים אתנו באופן שוטף לעניין העברה של שירותים לעולם הדיגיטלי.

רעות אופק: יש גם הנחיית יועץ בנושא ולכן אנחנו גם בקשר עם המשרדים.

רעות אופק: כמובן אנחנו נעביר את הבקשה וההנחיה ונעשה את זה מאוד מסודר ככל הניתן.

עינב קאבלה: בדיוק.

עינב קאבלה: זה חשוב מאוד.

עינב קאבלה: תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: את סעיף 8 אני רוצה להקריא כיוון שהיו שינויים ניסוחיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: 8.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק ההוצאה לפועל – הוראת שעה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים, באישור הוועדה, רשאי, בצו, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בשלושה חודשים נוספים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 9 עשינו איזשהו תיקון לגבי התקופה.

נירה לאמעי רכלבסקי: 9.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק כרטיסי חיוב – הוראת שעה בתקופה שמהמועד הקובע עד יום תחילתו של חוק זה - זה מהסעיף הקודם, ט"ו בתמוז התשע"ף (7 ביולי 2020) –עד יום תחילתו של חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019, כאמור בסעיף 77(א) לאותו חוק, לפי הקצרה מהן, יקראו את חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986, כך:

2 יקראו: "2.

2 יקראו: חוזה כריס חיוב וחידושו

2 יקראו: אני לא אחזור על יתר הסעיף.

2 יקראו: דנו בו ארוכות.

2 יקראו: כאן יש הבהרה לגבי התקופה כאשר התקופה היא רטרואקטיבית מה-7 ביולי, מהרגע שהסתיים התוקף, פקע תוקף תקנות שעת חירום, ובעצם שנכנס חוק שירותי תשלום, מיועד להיכנס ב-14 באוקטובר, הוראת החוק הזאת שלנו פוקעת וחוק שירותי תשלום מחליף אותה.

2 יקראו: הסיבה ששינינו מהנוסח ב-2(א) זה כדי להתאים את מה שרשום בחוק שירותי תשלום באופן שמתאים יותר לנוסח שלנו.

2 יקראו: הסכמתו המפורשת של הלקוח.

2 יקראו: אני עוברת לסעיף 10.

2 יקראו: אני לא אקריא את כל הסעיף אבל, שוב, אותה תקופה קובעת שהוגדרה בסעיף 8, מוגדרת כאן.

2 יקראו: סעיף התחילה נמחק מאחר שהוא לא רלוונטי כבר.

2 יקראו: מה שרלוונטי זה סעיף התוקף ש"חוק זה, למעט סעיפים 8 עד 10 יעמוד בתוקפו עד לתום תקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות בשל נגיף הקורונה".

2 יקראו: זה קיצור הסעיף הזה.

2 יקראו: ראינו כבר שסעיפים 8 עד 10, כבר יש להם תקופת תוקף משלם בתוך הסעיף.

2 יקראו: אני ממשיכה לתוספת הראשונה.

2 יקראו: בכותרת ייאמר: "(ההגדרות "גוף ציבורי", "הגורם הממונה" ו"שירות חיוני" שבסעיף 1 וסעיף 3)".

2 יקראו: זאת ההקדמה לכותרת.

עינב קאבלה: זה לא היה כתוב?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה כתובה רק הגדרת שירות חיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: זו הייתה טעות.

נירה לאמעי רכלבסקי: התוספת מתייחסת גם להגדרת גוף ציבורי וגורם ממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין התוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו אותה באריכות בדיון הקודם כולל תיקונים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אגיע לסעיפים שהשתנו, כשנוסף סעיף וגם השתנו כמה סעיפים, אבל בין לבין בכותרת, נעשו שינויי נוסח.

עינב קאבלה: תצייני אותם?

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכותרת של טור ב' תהיה "החיקוק שלפיו ניתן שירות חיוני".

נירה לאמעי רכלבסקי: הכותרת של טור ד' תהיה "הגורם הממונה לקביעת הוראות לעניין מתן שירות מרחוק".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה שהמספור בנוסח לא יצא טוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 5, רישום שעבוד של אגודה שיתופית וסמכויות נלוות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שהקראנו כבר בדיון הקודם ואני לא רואה צורך להקריא גם עכשיו.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי רישום משכון, היה כתוב כבר קודם.

עינב קאבלה: רישום שעבוד ב-(3), זה לא חדש.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא חדש.

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו בפעם הקודמת.

נירה לאמעי רכלבסקי: ליתר ביטחון, אני אקריא.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום שעבוד של אגודה שיתופית וסמכויות נלוות.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 28 לפקודת האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות הוא רשם האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא שר הכלכלה והתעשייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 12 בנוסח שאתם מחזיקים, בסעיף 10 יש לנו שירות שנמחק – קבלת מידע על ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס ומסמך הבעת רצון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף נמחק.

אנדרי קוז'ינוב: למה?

נירה לאמעי רכלבסקי: מכיוון שהסעיף הבא בו מוזכרות התקנות ולא החוק, הוא בעצם סעיף ההסמכה המדויק לשירות הזה ולא סעיף 32(יח) לחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 16 לנוסח שאתם מחזיקים, סעיף 21, יש לנו עוד הבחנה שנתנו לנו מנוסח החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: ברגע שאנחנו מזכירים בטור ד' שני אתרי אינטרנט, זה אתר האינטרנט של האפוטרופוס או של רשות האכיפה, לפי העניין.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן התווסף "לפי העניין".

נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, בעמוד 19, סעיף 20, אחרי סעיף 29, כאן כן התווסף שירות שהתבקש מאתנו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא אותו ואני מציעה שרעות תסביר לנו.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת בקשה לפירוק על ידי תאגיד המתפרק בהתאם להוראות תקנה 4 לתקנות החברות (פירוק), התשמ"ז-1987.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוראת החוק היא תקנה 4 לתקנות החברות (פירוק), התשמ"ז-1987.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף שנותן את השירות הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי, הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.

רעות אופק: ברשות

רעות אופק: כם, אני מציעה שעורך דין חיים זקס יעלה לספר על השירות.

רעות אופק: הוא ב-זום.

עינב קאבלה: שלום לך עורך דין חיים זקס, אנא ציין את תפקידך לפרוטוקול.

חיים זקס: שלום.

חיים זקס: אני עורך דין במחלקה לידע ומדיניות במינהל חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

חיים זקס: הסעיף שביקשנו להוסיף מתייחס לתאגידים שמגישים בקשות יום לפי תקנות חברות פירוק.

חיים זקס: תקנות חברות פירוק בעבר התייחסו להגשות, בעיקר להגשה של בקשות פירוק של חברות שהגיעו לחדלות פירעון וגם חברות שמתפרקות מסיבות אחרות.

חיים זקס: חוק חדלות פירעון הסדיר את זה בצורה אחרת אבל התקנה הזאת עדיין רלוונטית לתאגידים אחרים שעדיין מתפרקים לפי פקודת החברות.

חיים זקס: אלה יכולות להיות עמותות, חברות לתועלת הציבור.

חיים זקס: לכן התקנה הזאת עדיין רלוונטית ואנחנו רוצים להבטיח שאפשר יהיה להגיש את הבקשות האלה גם באופן מקוון.

עינב קאבלה: יש למישהו שאלות?

עינב קאבלה: אין.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אפשר להמשיך.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך, מה שמחוק כסעיף 30, הפקדת צוואר – נמחק כבר בפעם הקודמת.

נירה לאמעי רכלבסקי: בעמוד 21, מה שהיה סעיף 37, יש חידוד לגבי הפניה לחוק הירושה.

סונדוס סאלח: אלה התקנות שממשיכות או שזה זמני?

סונדוס סאלח: החוק הזה הוא לתקופה מסוימת?

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: זה חוק של הוראת שעה ויש אפשרות להאריך את התוקף שלו.

סונדוס סאלח: הארכת התוקף תלויה באישור הוועדה?

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע הוא צמוד לחוק סמכויות מיוחדות.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה עד ה-21 ביוני.

עינב קאבלה: אבל אם מאריכים את חוק הסמכויות המיוחדות, זה מוארך אוטומטית?

נירה לאמעי רכלבסקי: אוטומטית.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא שכל עוד יש איזושהי הכרזה ויש צורך בחוק מיוחד לסמכויות חירום (נגיף קורונה), החוק הזה יוכל להמשיך לפעול.

סונדוס סאלח: בן אדם שרוצה לגשת לשירות הזה, הוא גר בדרום ואין לו אינטרנט ואין לו אמצעים טכנולוגיים?

עינב קאבלה: זו שאלה שנגענו בה בישיבות הראשונות.

סונדוס סאלח: אני מניחה שיש לזה מענה בחוק.

עינב קאבלה: צריך לומר שהדגשנו שהשירות הפרונטלי, אלא אם כן יש סגר, לא אמור להיעלם.

עינב קאבלה: מי שרוצה לגשת, אמור לגשת.

סונדוס סאלח: כתוב בנוסח החוק שההעדפה הראשונה והבסיסית היא למפגש הפרונטלי?

עינב קאבלה: זאת לא צריכה להיות העדפה.

עינב קאבלה: זה צריך להיות חי זה בצד זה אלא אם כן יש מגבלה שלא מאפשרת את השירות הפרונטלי ואז מה שאפשר לעשות זה רק שירות מרחוק.

סונדוס סאלח: השאלה שלי היא האם זה מופיע בחוק.

עינב קאבלה: זה הסעיף עליו אנחנו אמורים לקבל תשובה מרעות.

עינב קאבלה: אני רוצה לומר עוד משהו לחברתי.

נירה לאמעי רכלבסקי: שירות מרחוק זה לא רק משהו דיגיטלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה גם טלפון או פקס.

עינב קאבלה: בהגדרה של זה גם דואר יכול להיות שירות מרחוק.

עינב קאבלה: תלוי איך אותו גורם עיצב את השירות הספציפי שניתן אבל בהגדרה החוקית, האמצעי למתן השירות מרחוק יכול להיות פקסימיליה, יכול להיות דואר, יכול להיות גם דואר אלקטרוני.

עינב קאבלה: לדוגמה שאת מתייחסת, אני מקווה שיינתן פתרון גם בעצם זה שהחוק לא מגביל את זה רק למייל.

משה אבוטבול: אני רוצה לומר לכם שאני דווקא בגל הראשון טיפלתי בבעיה חריפה מאוד מאוד.

משה אבוטבול: את יודעת שהיום בהרבה ערים מחלקים את הדואר בתוך ביתנים.

משה אבוטבול: שבוע שלם לא קיבלו באיזו שכונה בבית שמש את הדואר לשם.

סונדוס סאלח: גם בדרום.

משה אבוטבול: לאנשים היה ממש צער מאוד מאוד גדול.

משה אבוטבול: פנינו ואמרו שלא מרשים להם להיכנס.

משה אבוטבול: הסתבר שזה לא נכון.

משה אבוטבול: הוכחנו להם שהשוטרים שבכניסה כן אפשרו למכוניות של ציוד, מזון וכולי כן להיכנס ובאמת אחרי שהתלוננו, פתאום קיבלו דואר.

משה אבוטבול: אלה דברים שצריך לחדד.

משה אבוטבול: את אומרת דואר האלקטרוני אבל יש אלפים, עשרות אלפים, שאין להם מיילים וכל הדברים האלה, בפרט קשישים, עולים חדשים, החרדים.

משה אבוטבול: הם לא נמצאים בשיח הזה.

משה אבוטבול: אולי בדור הבא הם יהיו כי כולם יקבלו את הדיגיטציה כחלק מהחיים.

משה אבוטבול: לכן אני אומר שגם בנושא הזה שאת הדגשת, נושא של דואר, זה לא רק דואר אלקטרוני אלא גם דואר רגיל שמגיע באופן פרונטלי או דואר רשום או דברים מהסוג הזה.

משה אבוטבול: היו להם כל מיני אירועים שבוטלו.

משה אבוטבול: נכון שהכול בוטל בקורונה, אבל אחרי הכול יש עוד כמה דברים כמו תור לרופא שנקבע להם.

משה אבוטבול: היה להם נזק מאוד גדול.

משה אבוטבול: אני חושב שהנקודה הזאת היא מאוד חשובה.

אנדרי קוז'ינוב: לדעתי, אם היושבת ראש תרשה לי, אנחנו בחוק הזה גם אמרנו שהשירות הדיגיטלי לא מחליף את השירות הפרונטלי ועל זה בדיוק התווכחנו לפני כן.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: זה מה שאמרנו.

אנדרי קוז'ינוב: במענה ההולם הם חייבים גם לתת, לאפשר לאנשים שיש להם מוגבלות דיגיטלי - נגדיר לזה כך, אני אגדיר את זה כך.

סונדוס סאלח: הגדרנו את זה בוועדת הפנים כמוגבלות דיגיטלית.

אנדרי קוז'ינוב: יש אפשרות לקבל שירות פרונטלי.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, השירות הפרונטלי הוא לא מבוטל מעצם מתן השירות הדיגיטלי.

סונדוס סאלח: אני מבינה וזה מאוד חשוב.

אנדרי קוז'ינוב: זה כתוב בסעיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 2(ג).

נירה לאמעי רכלבסקי: "מתן שירות חיוני כשירות מרחוק, אין בו כדי לבוא במקום מתן השירות בדרך הקבועה בחוק או בתקנות אלא נוסו עליו, אלא אם כן המגבלות הוטלו בכדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה או שמתן השירות אינו מתאפשר בנסיבות אחרות".

עינב קאבלה: לגבי הסיפה, יהיה פיין טיונינג של ניסוחים.

סונדוס סאלח: איפה זה כתוב?

נירה לאמעי רכלבסקי: בעמוד 4 למטה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שינינו כאן כרגע את הסיפה אבל בכל מקרה הרעיון הוא לא לשנות כרגע ממה שקבוע בחוק אלא אם כן באמת יש סגר.

אנדרי קוז'ינוב: זה לא מבטל.

אנדרי קוז'ינוב: לגבי מה שאמר משה, לגבי האוכלוסייה החרדית ועולים חדשים, אנחנו נדרשנו לזה וגם דרשנו לזה ממשרד המשפטים והתשובה הייתה שינגישו - אפרופו המוגבלויות הפיזיות – ויעשו מאמץ כדי להנגיש את השירות גם לשאר המגבלות, כמו מגבלה שפתית וכולי.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, זה בהתאם ליכולת של כל משרד ומשרד ואני מבין את זה.

אנדרי קוז'ינוב: אגב, לא בכל משרד יש דוברים בכל השפות.

משה אבוטבול: סיפר לי סגן השר פרוש שהם קנו עכשיו עשרות אלפי טלפונים ניידים, נקרא לזה טלפון טיפש, כדי שהם יוכלו לחלק בבתי ספר.

משה אבוטבול: אם לא יהיו לימודים, שלפחות יהיה להם משהו שאפשר לעשות משהו כמו שיחת ועידה, זום טלפוני.

אנדרי קוז'ינוב: כאן היו צריכים לקנות מחשבים והיה אמור להיות תקציב נפרד.

אנדרי קוז'ינוב: אבל זה נושא אחר.

משה אבוטבול: אתה יודע שאנחנו מכבדים כל אוכלוסייה אחרת.

עינב קאבלה: בתוך דיוני החוק השתדלנו לתת לאוכלוסיות השונות מענה עד כמה שניתן ובסוף בסוף צריך לזכור שהפלטפורמה של החוק הזה נועדה לאפשר שירות מרחוק ויש עדיין כשלים בדברים אחרים שצריך לתקן.

עינב קאבלה: אין ספק.

עינב קאבלה: אמרנו את זה כמה וכמה פעמים כאן, גם אני וגם חברי חבר הכנסת קוז'ינוב.

עינב קאבלה: אני כן רואה חשיבות רבה בחוק הזה שמאפשר לאותם אלו שכן יש להם אפשרות להיעזר בשירות מרחוק כדי למנוע מעצמם גם את הטרחה וגם את הסיכון שבהגעה לשירות פרונטלי.

אנדרי קוז'ינוב: מה שכן, בעמוד 5, הסעיף השני מלמעלה.

אנדרי קוז'ינוב: רק לחדד.

אנדרי קוז'ינוב: אפרופו שירות הולם, סתם אלה שעולה, במידה והבן אדם מרגיש שלא ניתן לו שירות הולם, לא במסגרת הדיגיטציה ולא במסגרת שירות פרונטלי, למי הוא פונה בתלונה?

נירה לאמעי רכלבסקי: יש לנו סעיף של מענה לפניות ציבור.

נירה לאמעי רכלבסקי: קודם כל, לכל משרד יש מחלקת פניות ציבור.

עינב קאבלה: לנושא של החוק הזה יש פניות ציבור ייעודיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין הסיפור הזה, מתן שירות מרחוק, כל משרד חייב לאפשר או לתת כתובת לפנייה.

עינב קאבלה: מה הסעיף?

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 3.

נירה לאמעי רכלבסקי: פרסום ומענה לפניות הציבור.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעף 3 בעמוד 5 למטה.

עינב קאבלה: המשכו בעמוד 6.

עינב קאבלה: אני רוצה לתת לרעות להתייחס לאותו סעיף שאת קצהו השארנו פרום.

רעות אופק: אני אשמח להתייחס לדברים שעלו.

רעות אופק: אני עוד מחכה לתשובה לגבי הבקשה ההיא.

רעות אופק: חשוב לי לומר שהמטרה של החוק וכל המוטיבציה לשמה הבאנו אותו לשולחן כאן היום, היא לאפשר לאזרחים לצרוך שירותים בכמה שיותר ערוצים, לנסות להגיע לכמה שיותר אזרחים ולשפר את השירותים הממשלתיים.

רעות אופק: לכן אנחנו רוצים לאפשר גם שירותים מרחוק, בין אם זה דיגיטלי ובין אם זה בדרך אחרת.

רעות אופק: כפי שצוין כאן, פרסנו את קשת הערוצים בהם אפשר לספק שירותים.

רעות אופק: המטרה שהממשלה היא לנסות להביא לכמה שיותר ערוצים כדי שאזרחים יוכלו לצרוך את השירותים.

רעות אופק: בנוסף, לעניין החשש שהועלה כאן, מה קורה אם השירות לא מספיק טוב או למי ניתן לפנות.

רעות אופק: מעבר לכך שגם עוגן בהצעת החוק ערוץ או הסדר, מציינים שם באיזה אופן אפשר לפנות למשרד, חשוב לי להדגיש שיש מנגנונים ממשלתיים פנימיים שהם דואגים לכך שהשירות יהיה ברמה טובה ולשביעות רצון האזרחים.

רעות אופק: יש גם ייעוץ שוטף שלנו, של משרד המשפטים, בעניין הזה שנועד להבטיח את המענה ההולם לכלל האוכלוסיות וגם לכל משרד ממשלתי יש סמנכ"ל שירות שאמון בדיוק על הדבר הזה.

רעות אופק: ברשות התקשוב יש גוף מתכלל, היחידה לשיפור השירות שהיא מנחה את סמנכ"לי השירות ומעבירה סטנדרטים והסבר איך להנגיש שירותים בצורה טובה.

רעות אופק: לכל משרד ומשרד יש פניות ציבור ובאמת יש מספר לא מבוטל של כתובות ושל גורמי מקצוע במשרדי הממשלה שנועדו לתת מענה לכשלים ככל שהם מתעוררים וכמובן שאנחנו משתפרים עם הזמן ולומדים מטעויות .

רעות אופק: המטרה של החוק היא לגמרי כמה שיותר להנגיש וכמה שיותר לאפשר ובטח בתקופת חירום.

רעות אופק: זאת בדיוק הסיבה לשמה הגענו היום.

סונדוס סאלח: לשם כך גם אנחנו כאן, להנגיש את השירות הזה לכל האוכלוסיות ובמיוחד לזכור את הפגיעות ביותר בגלל חוסר תשתיות טכנולוגיות, האינטרנט והחשמל.

רעות אופק: נכון.

עינב קאבלה: צריך ללחוץ היכן שצריך ללחוץ כדי שייצרו תשתיות ראויות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בעמוד 23 בתוספת, בו נמחקו פריטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 45, סעיף 46, סעיף 47, סעיף 48 ו-49.

עינב קאבלה: זה מה שירד בישיבה הקודמת?

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אלה סעיפים שבישיבה הקודמת ירדו מהתוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לעמוד 28.

נירה לאמעי רכלבסקי: לבקשת הוועדה נמחק בתוספת פריט מספר 67 על מסירת ילד למשמורת ההורים המיועדים לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגענו למסקנה שהוא פחות רלוונטי לעניין החוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 68, בקשה לרישיון, מתחילים הסעיפים של משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: להזכירכם, אלה סעיפים שגילינו שחלק מהם מדברים על שירות שנותנת רשות מקומית ואלה לא נכנסים לחוק הזה ולא רצינו להכניס אותם בעקיפין דרך התוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 68, בקשה לרישיון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך ולא שר החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל בסעיף 69 לגבי בקשה לרישיון שמפנה לתקנות מוסדות תרבותיים ייחודיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל לגבי סעף 70, בקשה להכרה.

עינב קאבלה: מה זה "או מי שהוא הסמיך לכך?" זה חורג ממה שאמרנו.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון, אבל אניח ושבת שזה הנוסח בחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: רעות, נכון?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שמרב ישראלי תיקנה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח בחוק שמתייחס למי נותן את השירות, זה שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך.

נירה לאמעי רכלבסקי: בזמנו אמרתם שזה בסדר.

עינב קאבלה: כן, אבל תמיד הקפדנו לומר מי הגורם.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: גורם יותר ספציפי.

עינב קאבלה: או שתגידו שר החינוך או מישהו ספציפי או שתגידו שר החינוך אבל לא מי שהסמיך לכך.

נירה לאמעי רכלבסקי: לפני כן היה כתוב משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם משרד החינוך עדיין רלוונטי.

עינב קאבלה: גם זה לא נראה לי נכון לעשות.

עינב קאבלה: אם אני לא טועה, תמיד נתנו גורם בכיר או שר.

עינב קאבלה: בכל טור ד'.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הגוף שנותן את השירות, טור ג'.

נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד', זה מנהל מנהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: אני חוזרת בי.

עינב קאבלה: חשבתי שזה הגורם הממונה.

עינב קאבלה: מה זה מי שהוא הסמיך לכך?

עינב קאבלה: זה מכוון למשהו אחר?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שכתוב בחוק.

עינב קאבלה: אבל זה לא יכול להיות גוף חיצוני לממשלה, איזושהי חברה נותנת שירותים.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: ודאי שלא.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מניחה שזה בתוך המשרד.

עינב קאבלה: אני לא יודעת.

עינב קאבלה: אני שואלת.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן היה כתוב בהתחלה משרד החינוך.

עינב קאבלה: עכשיו אני עם דאגה אחרת.

עינב קאבלה: רעות, הבנת את הדאגה?

רעות אופק: כן.

רעות אופק: אפשר לקבל פירוט מעון

רעות אופק: רך דין לירן שפיגל ממשרד החינוך.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: נבקש להעלות ב-זום את עורך דין לירן שפיגל ממשרד החינוך.

עינב קאבלה: עד שהוא יעלה, נמשיך הלאה.

עינב קאבלה: לא נאשר את זה כך בלי שנבין.

עינב קאבלה: אני לא רוצה שנמצא את עצמנו במצב שאנחנו עם גוף שאינו ממשלתי כי שר החינוך הסמיך איזושהי חברה.

רעות אופק: זאת לא הכוונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: פריט 71 המחוק, בסעיף 30 של רישום למוסד חינוך מוכר ירד מהתוספת לאחר שהוא מפנה לרשות חינוך מקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל סעיף 72 לגבי בקשה להעברה ממוסד חינוך אבל אותו חלק שמתייחס לערעור של הורים על החלטה בבקשת העברה, החלק הזה נשאר מכיוון שזה חלק שכן משרד החינוך אחראי עליו.

נירה לאמעי רכלבסקי: ערעור כזה מוגש לפי תקנה 11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה) למנהל המחוז או למנכ"ל משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא את הפריט בתוספת: 72.

נירה לאמעי רכלבסקי: ערעור של הורים על החלטה בבקשת העברה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ב' – תקנה 11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה), התשי"ט-1959.

נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ג' – נותן השירות היא מנהל המחוז או המנהל הכללי של משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד' – הגורם הממונה, מנהלת המינהל הפדגוגי.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום, אתר האינטרנט של משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 73 לגבי רישום במוסד חינוך, נמחק מאותה סיבה של הפניה לרשות מקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 74, הסעיף האחרון לתוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: 74.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים), התשי"ד-1953.

נירה לאמעי רכלבסקי: בטור ד' התיקון הוא שהגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט שלמשרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לתוספת השנייה.

רעות אופק: לעניין התוספת הראשונה.

רעות אופק: לירן שפיגל עלה ל-זום בל אני יכולה לומר שלפי הנחיית היועץ המשפטי לממשלה, כאשר כתוב "השר או מי שמינה", חזקה היא שהוא מקרב עובדי משרדו.

עינב קאבלה: הרגעת אותי.

עינב קאבלה: אנחנו נשמע הסבר של עורך דין לירן שפיגל.

לירן שפיגל: שלום.

לירן שפיגל: הצטרפתי עכשיו.

לירן שפיגל: אני מתנצל.

לירן שפיגל: מה בדיוק השאלה?<

עינב קאבלה: ברכיב של בקשה להכרה לפי סעיף 70, לפי תקנה 2 לתקנות מוסדות תרבותיים ייחודים (הכרה במוסד חינוך חרדי) כתוב בטור ג' "שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך".

לירן שפיגל: נכון.

עינב קאבלה: היות ואין לנו אירוע כזה בתוספת, מההכוונה "או מי שהוא הסמיך לכך" ולמה אי אפשר רק לכתוב שר החינוך?

לירן שפיגל: החוק קובע שזה שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך.

לירן שפיגל: לקחנו את זה מחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים.

לירן שפיגל: בפועל, אני חושב שכיום השר הוא זה שמכיר.

לירן שפיגל: למיטב ידיעתי אין גורם אחר שהוסמך לכך.

לירן שפיגל: בכל מקרה זה עומד בקנה אחד עם לשון החוק.

עינב קאבלה: אי אפשר לצורך התוספת פשוט לכתוב כאן שר החינוך?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שאפשר לכתוב שר החינוך כי שר החינוך בכל מקרה מכיר.

לירן שפיגל: אני לא חושב שזה מהותי.

לירן שפיגל: זו לא הייתה דרישה שלנו.

עינב קאבלה: מאחר ואתה מרשה, נכתוב "שר החינוך".

עינב קאבלה: מצוין.

עינב קאבלה: תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מביא אותנו לתוספת השנייה בה יש תיקון קטן והוא בכותרת – "התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני".

נירה לאמעי רכלבסקי: אם נחזור לסעיף 2(ה) לגבי "המתאפשר".

עינב קאבלה: זה הדבר היחידי שנשאר פתוח?

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, ויש את מה שביקשת "כמפורט בתוספת השנייה", "המנויים בתוספת השנייה".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מאמינה שזה יהיה בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה, מבחינת נוסח החוק, זה ברור ששירות חיוני כרגע לפי החוק הזה מתייחס רק למה שכתוב בתוספת השנייה ותמיד זה יתייחס רק למה שכתוב בתוספת השנייה.

עינב קאבלה: בסדר גמור.

רעות אופק: בנוגע לסוגיה הזו, רשות התאגידים מבקשת להתייחס.

רעות אופק: הם ב-זום.

עינב קאבלה: אני מבקשת את התייחסותה של עורכת הדין נאוה אושר, סגנית מנהלת המחלקה המשפטית ברשות התאגידים.

עינב קאבלה: שלום לך.

נאוה אושר: שלום.

נאוה אושר: אני רוצה להבהיר למה אנחנו כן רואים צורך בצמד המילים "במידה מספקת".

נאוה אושר: הרבה פעמים דברים הם לא בינריים.

נאוה אושר: זאת אומרת, בנושא של רישום פעולות במשכונות, אנחנו כן הגענו לאיזשהו הסדר שאנחנו יכולים לדרוש קבלת מסמך שהוא מאושר כהעתק נאמן למקור על ידי עורך דין אבל זאת כן עלות נוספת.

נאוה אושר: זאת עלות נוספת שהיום היא לא בהכרח נדרשת כי הציבור כן יכול להגיע באופן פיזי למשרדים שלנו, לקבל את השירות ולרשום את הפעולות במשכון.

נאוה אושר: אם אנחנו משמיטים את המילים "במידה מספקת", אנחנו אומרים שכיוון שיש היום את ההגבלות, ניתן לספק את השירות שלא באופן של שירות מקוון כמו שעכשיו אומרת ההצעה, אלא יש לנו איזושהי אפשרות אחרת לפיה אנחנו יכולים לקבל אישור של עורך דין שהמדובר הוא במסמך נאמן למקור אבל כמו שאמרתי, זה משית עלות נוספת.

נאוה אושר: אנחנו רואים את זה שזה לא במידה מספקת.

עינב קאבלה: לא כל כך הצלחתי להבין.

עינב קאבלה: צריך אולי לחדד ולומר מה הקשר בין מה שאת מתארת לנו לבין השאלה האם השירות מרחוק ניתן אם אין מגבלה שמונעת מתן שירות בצורה פרונטלית.

עינב קאבלה: מדוע לא לקיים את שתי האופציות במקביל?

נאוה אושר: קודם כל, חשוב להבהיר, ואני חושבת שגם רעות אופק אמרה את זה, אין שום מניעה לקיים את האופציות במקביל.

נאוה אושר: השאלה היא אם יהיה ניתן לקיים אותן במקביל.

נאוה אושר: אם אנחנו מורידים את המילים "במידה מספקת", אי אפשר יהיה לקיים אותן במקביל ולכאורה יהיה ניתן לקיים אותן רק באופן פרונטלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני הצעתי לומר "אינו מתאפשר".

עינב קאבלה: "או שמתן השירות אינו מתאפשר".

עינב קאבלה: למה לא די בכך?

נאוה אושר: אני אסביר.

נאוה אושר: השירות אינו מתאפשר, זה מצב שכמו שאמרתי, הוא מצב בינרי שבסופו של דבר יש מנעד.

עינב קאבלה: שימי לב שהרישה מדברת על למה זה לא מתאפשר ובסיפה – או שמתן השירות אינו מתאפשר – לא כתוב למה.

עינב קאבלה: לא כתוחב שאין פקידים שאינם בקבוצת סיכון שיכולים לתת את השירות.

עינב קאבלה: לא נכנסתי לזה כדי לאפשר לכם מרחב פעולה.

עינב קאבלה: אני מבינה את זה.

עינב קאבלה: החיים הם חיים וצריך להבין שיש כאן אירוע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נאמר "אינו מתאפשר מסיבה אחרת הקשורה לנסיבות מצב החירום".

נאוה אושר: לא.

נאוה אושר: זה לא מספיק לנו.

נאוה אושר: כנראה שלא הייתי ברורה.

נאוה אושר: אולי עדיף לבקש הפסקה עכשיו ואני אדבר עם רעות ואני אנסה להסביר את עצמי טוב יותר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל זאת סיבה אחרת.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא סגר.

נאוה אושר: אני מסכימה.

נאוה אושר: אני פשוט לא הסברתי מספיק.

נאוה אושר: אני אשמח להסביר דוגמה.

נאוה אושר: יש דוגמה ספציפית.

נאוה אושר: לעניין רישום משכונות, לתקנות המשכון יש פרק נפרד שהוא בעצם ייעודי לרישום פעולות במשכון באופן מקוון, לעניין נושים מורשים שהם בנקים למשל.

נאוה אושר: מה שקורה זה שמישהו לא נושה מורשה, הוא עדיין – וכפי שהיה עד היום – מחויב להגיע פיזית למקום, זה לא שזה כתוב בחוק אבל זה נובע ממנו, כדי שהמסמך יהיה מסמך מקורי.

נאוה אושר: אלה הדינים הכלליים שלכל מה שנובע ממסמך שהוא מקורי או הוא חלף מקור.

נאוה אושר: בתקופת הקורונה, כדי שאנחנו נוודא שבאמת זה עומד בדרישת האימות, אנחנו אפשרנו לקבל אישור מעורך דין שהמסמך נאמן למקור.

נאוה אושר: זה בעצם המנעד.

נאוה אושר: כלומר, גם אם לא ניתן להגיע פיזית למקום, שזה מה שאתם אמרתם, עדיין יש אפשרות לבצע את הרישום של הפעולה באמצעות עורך דין.

נאוה אושר: כך התגברנו על זה.

נאוה אושר: אבל הגעה לעורך דין מטילה עלות נוספת וזה בעצם המנעד עליו דיברתי.

נאוה אושר: זאת אומרת, יש אפשרות של מקוונות מלאה שזה לא במקרה של נושה שהוא לא מוסדי, ויש הגעה פיזית למשרדים ויש גם משהו שהוא באמצע, שזה לקבל אישור מעורך דין שהמסמך נאמן למקור.

נאוה אושר: אנחנו באים ואומרים שאנחנו לא רוצים להשית עלות נוספת רק בגלל ההגבלות האלה ולכן אנחנו כן רוצים את האופציה שיהיה ניתן לספק את השירות באופן מקוון, באמצעות הצעת החוק הנוכחית הזאת, בלי שהם יצטרכו להגיע לעורך דין.

עינב קאבלה: אנחנו לא מונעים מכם.

נאוה אושר: לכן הצורך במילים "במידה מספקת".

עינב קאבלה: אני לא מבינה את הבעיה.

רעות אופק: נאוה, להבנתנו אין בעיה.

רעות אופק: מה שאתם רוצים מתאפשר גם אם מורידים את הסיפה.

נאוה אושר: אוקיי, כלומר, גם אם מורידים את הסיפה כי אנחנו כן באים ואומרים שאם הם יכולים ללכת לעורך דין, זה כן מספק.

רעות אופק: המטרה של החוק היא להקל.

נאוה אושר: אם זה נכלל, בסדר גמור.

נאוה אושר: אנחנו חששנו שזה לא נכלל.

נאוה אושר: אני מבינה שמקרה כזה כן נכלל.

עינב קאבלה: זו הייתה דוגמה שמבה

עינב קאבלה: ירה למה חשוב שיהיה שירות מרחוק.

עינב קאבלה: הדוגמה לא מבהירה למה אי אפשר במקביל לשירות מרחוק לקיים שירות פרונטלי בלי קשר לעורך דין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני ממש חושבת שהסעיף הזה יכול לעמוד בלי הסיפה זאת.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: עם סיפה אחרת.

עינב קאבלה: אני מסכימה שצריך סיפה אחרת.

עינב קאבלה: אני מבינה את החשש של רעות.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא כתבנו כאן סגר.

נירה לאמעי רכלבסקי: כתבנו "אלא אם כן המגבלות שהוטלו כדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".

נירה לאמעי רכלבסקי: "אינן מאפשרות", זה אומר שלדעתי זה יכול לסבול גם פרשנות של יש לנו פקיד אחד שנותן שירות והוא אדם שנמצא בקבוצת סיכון ולא מצאנו לו מחליף מסניף אחר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגענו למצב שמיצינו את כל האפשרויות לתת שירות במצב של הקורונה וזה לא מתאפשר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני באמת חושבת שלא צריך את הסיפה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם הוספתם אותה אבל זה לא היה בנוסח שאני הצעתי מראש ואני חושבת שלא צריך אותה.

נירה לאמעי רכלבסקי: באמת.

נאוה אושר: אני רק רוצה לוודא.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אין סגר, כן צריך לעשות מאמץ שהשירות יינתן כשירות רגיל.

עינב קאבלה: זה נכון אבל אנחנו לא נכנסים לזה.

עינב קאבלה: זה לא מקומנו.

רעות אופק: חשוב לנו להבהיר גם לפרוטוקול בסיטואציה שהועלתה על ידי רשות התאגידים ניתן לאפשר את מה שהם מבקשים ואנחנו מציעים לקבל את הצעת הוועדה ולוותר על הסיפה.

עינב קאבלה: מצוין.

עינב קאבלה: יופי.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: ניסינו למצוא עוד טיעונים לשכנוע.

נירה לאמעי רכלבסקי: ירדה הסיפה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא שוב את הסעיף שיהיה ברור: "מתן שירות חיוני כשירות מרחוק, אין בו כדי לבוא במקום מתן השירות בדרך הקבועה בחוק או בתקנות אלא נוסף עליו, אלא אם כן המגבלות שהוטלו בכדי למנוע או לצמצם את התפשטות נגיף הקורונה אינן מאפשרות את מתן השירות בדרך האמורה".

עינב קאבלה: זה ההגבלות, כפי שכתוב בנוסח.

עינב קאבלה: אמרת "המגבלות".

עינב קאבלה: זה מחוק.

עינב קאבלה: נורא קשה לקרוא את זה כי זה מסומן באדום ובכתום.

נירה לאמעי רכלבסקי: המסכה מערפלת את ראייתי.

עינב קאבלה: אני אומרת ההגבלות בסימן שאלה כי אני לא בטוחה שאני קוראת נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההגבלות.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

עינב קאבלה: בטח הנסחות בחרה כך ולא אחרת.

רעות אופק: חשוב לי להבהיר שהסרה של הסיפה אינה משליכה על סעיף קטן (א) שמאפשר לספק שירות גם בדרך נוספת אם השירות שקבוע בחוק אינו נגיש במידה מספקת.

עינב קאבלה: כלומר, סעיף (ג) והורדת הסיפה, לא גורע מזה שצריך לקיים שירות מרחוק.

רעות אופק: לא גורעת מהאפשרות שנותן סעיף קטן (א) לספק את השירות בדרך נוספת גם אם אי אפשר לתת אותו בצורה מספקת.

רעות אופק: זאת אומרת, האפשרות שהחוק נותן תחול גם במצב שבו לא ניתן לתת את השירות בכלל באופן שקבוע בחוק וגם במצב שבו השירות ניתן באופן שהוא לא מספק, שהוא לא נגיש מספיק.

עינב קאבלה: מבחינתי גם אם הוא ניתן כשירות מספק, נכון שיהיה שירות מרחוק.

עינב קאבלה: אני אוסיף אפילו את זה.

עינב קאבלה: זאת אומרת, אני לא רואה שהחוק גם סותר את מה שאמרתי.

רעות אופק: כן.

רעות אופק: היה חשוב לי להבהיר את זה לפרוטוקול.

עינב קאבלה: במהות אנחנו מסכימים לגמרי.

עינב קאבלה: תודה לך.

עינב קאבלה: מה עוד נותר?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא נותר.

אנדרי קוז'ינוב: חוץ מ-1,000 הסתייגויות.

משה אבוטבול: מחקתם.

משה אבוטבול: זה צבוע ירוק.

עינב קאבלה: זה כדי להראות מה היה אפשר לעשות אם לא היינו ענייניים ומקצועיים אבל אנחנו ענייניים ומקצועיים.

אנדרי קוז'ינוב: הכנתי הסתייגויות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח מונח בפני הוועדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו את כל מה שהשתנה מהישיבה הקודמת ועשינו שינויים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל מה שהקראתי לפרוטוקול שהשתנה, כמובן ייכנס לנוסח שכרגע מצביעים עליו.

עינב קאבלה: ההקראה הושלמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההקראה הושלמה.

עינב קאבלה: כולל התיקונים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כולל התיקונים שהוקראו היום.

אנדרי קוז'ינוב: נשמח לעבור להצבעה.

עינב קאבלה: סונדוס אמרה שהיא תחזור.

משה אבוטבול: לדעתי היא הלכה לוועדת הקורונה.

משה אבוטבול: גם אני מוזמן לשם לדיון על נושא המתקנים.

משה אבוטבול: אני לא יודע מה עדיף לה, המתים או החיים, אבל אנחנו כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אין הסתייגויות להצעת החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא התבקשו בקשות לרשות דיבור.

עינב קאבלה: אנחנו נתקדם להצבעות אבל לפני כן אני רוצה לומר שכל חברי הוועדה רואים חשיבות רבה בחוק הזה שבעצם נותן מענה בתקופה המאוד מורכבת בה אנחנו נמצאים, תקופת הקורונה על כל המשמעויות.

עינב קאבלה: החוק נותן אפשרות לאזרחים לקבל את השירות בצורה קלה יותר, נגישה יותר, גם מרחוק ובעצם מאפשר גם לא להגיע ולהימצא בסיכון, לא להגיע לקבלת קהל אם קיים שירות אלטרנטיבי של שירות מרחוק.

עינב קאבלה: עמדנו במהלך ישיבות הוועדה על האיזונים הראויים גם בנושא של הגנת הפרטיות, הגנת המידע והגנת הסייבר, גם בנושא של נגישות לאנשים עם מוגבלות וגם על המעורבות של הוועדה ושל הפיקוח הפרלמנטרי בתוספות, באפשרות לשנות את התוספת.

עינב קאבלה: יש כאן גם נושא נוסף שנגענו בו ובעיניי הוא מאוד חשוב, כל הנושא של כרטיסי חיוב שבעצם נועד בראש ובראשונה להקל על האזרחים.

עינב קאבלה: זו מטרת הדיון ולכן אנחנו באמת בקונצנזוס כאן ורואים לנגד עינינו את טובת האזרחים באמצעות החוק שמונח בפנינו.

משה אבוטבול: התבטאות קצרה.

משה אבוטבול: אני רוצה להגיד יישר כוח.

משה אבוטבול: נעשתה כאן עבודה וירדו לרזולוציות מאוד מדויקות בנושא הזה.

משה אבוטבול: אני חושב שזה באמת מענה טוב כי דווקא בתקופה כזו שיש נגיף, אנשים נמצאים בחוסר ודאות, במבוכה מסוימת, אז כאן יש סוג של מענה לאותם אנשים שלא ידאגו, הכול בשליטה ברוך השם.

משה אבוטבול: אני חושב שהחוק עושה צדק גם עם אוכלוסיות כאלה ואחרות שלא בדיוק הדיגיטל הוא הדבר הכי מוכר להן ואנחנו כוועדת מדע וטכנולוגיה אמורים עדיין להסתכל על דור הביניים או על אלה שלא אימצו את הדיגיטציה ולתת להם מענה.

משה אבוטבול: אני חושב שיש כאן מענה לאותן אוכלוסיות.

משה אבוטבול: אמרתי גם עת הייתי חבר ועדת הקורונה - גם הראשונה, ואולי חלק זוכרים את זה, בחוק שרצה להביא חבר הכנסת עפר שלח – שאם אין מענה לתושבי בתקופה הזאת, מענה הכי נגיש, עם האפשרויות הכי נרחבות בנושא הזה, לא עשינו כלום.

משה אבוטבול: כי הנגשת המענה בתקופה הזאת חשובה יותר מכל תקופה אחרת כי בתקופה אחרת הבעיות יכולות להידחות ואנשים לא ממהרים להתלונן.

משה אבוטבול: אבל בתקופה הזאת זה מאוד מאוד חשוב שמשרדי הממשלה ישתפו ויפנימו את החוק הזה ולכן אנחנו נתמוך בו.

משה אבוטבול: תודה.

משה אבוטבול: ץ

עינב קאבלה: תודה חבר הכנסת אבוטבול.

עינב קאבלה: חבר הכנסת קוז'ינוב, רוצה לומר משהו?

אנדרי קוז'ינוב: לא.

אנדרי קוז'ינוב: לדעתי כל מה שהיה לי לומר לגבי החוק הזה, אמרתי במהלך הדיונים כמה וכמה פעמים.

עינב קאבלה: בהחלט.

עינב קאבלה: כפי שאמרנו, גם לאחר תקופת הקורונה אנחנו חושבים שהפלטפורמה הזאת חיובית.

אנדרי קוז'ינוב: לחלוטין.

עינב קאבלה: אמרת את זה גם בדיונים הקודמים.

אנדרי קוז'ינוב: צריך גם להרחיב אותה.

עינב קאבלה: בהחלט צריך לקרוא גם לגופים נוספים שלא קיימים בפלטפורמה הזו אבל הם גופים ציבוריים שכן נותנים שירות.

עינב קאבלה: לאזרחים לבוא ולאמץ את הדרך של מתן שירותים מרחוק.

משה אבוטבול: הרשויות המקומיות.

עינב קאבלה: לפני שניגש להצבעה אני מקבלת כאן הודעה שעורך דין ארז קמיניץ מבקש לומר מספר מילים.

עינב קאבלה: בבקשה אדוני.

ארז קמיניץ: תודה רבה גברתי יושבת הראש וחברי הכנסת הנכבדים, בהנחה שתצביעו בעד.

משה אבוטבול: זה איום סמוי.

עינב קאבלה: לא.

עינב קאבלה: הוא מברך אותנו.

ארז קמיניץ: לא.

ארז קמיניץ: אין איום.

משה אבוטבול: אנחנו נצביע.

ארז קמיניץ: אין איומים.

ארז קמיניץ: אני בכל מקרה רוצה להודות על דיון מאוד מאוד ענייני.

ארז קמיניץ: הייתי בחלקו כמובן אבל שמעתי דיווחים מרני, מרעות ומעדי.

ארז קמיניץ: באמת היו דיונים ענייניים וחשובים.

ארז קמיניץ: הכנסת ייצרה את המגבלות שחשבה שצריך לייצר וטוב שכך.

ארז קמיניץ: גם בהיזון החוזר בינינו, ממשלה וכנסת, אני חושב שיוצא מוצר טוב ובסופו של דבר הוועדה יכולה להיות גאה שהיא ייצרה מוצר שהוא לטובת אזרחי מדינת ישראל.

ארז קמיניץ: גם בתקופה הקשה הזאת לא מייצרים רק הגבלות אלא בהחלט מנסים לעזור לאזרחים בכל דרך שהיא על מנת להקל על החיים שגם כך הם מסובכים בתקופה הזו.

ארז קמיניץ: אנחנו בוודאי ניקח לתשומת לבנו את פניית הוועדה על מנת שכל משרדי הממשלה יכירו את הפלטפורמה הזאת ויעשו בה שימוש ככל הניתן רחב, עד כמה שניתן, כמובן תוך שמירה על אוכלוסיות יותר מתקשות אבל יעשו שימוש רחב ככל הניתן על מנת לעזור לאזרחים לצלוח תקופות שבהמשך אולי יהיו קשות יותר, ואני מקווה שלא, בצורה טובה ויזכו לכל השירות הממשלתי האפשרי בעת הזו.

ארז קמיניץ: אני רוצה מאוד מאוד להודות לוועדה על קידום החוק החשוב הזה.

ארז קמיניץ: תודה רבה.

עינב קאבלה: תודה רבה עורך דין קמיניץ.

עינב קאבלה: אנחנו ניגש להצבעה.

עינב קאבלה: אני מעמידה להצבעה את הצעת החוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש – הוראת שעה), התש"ף-2020.

עינב קאבלה: מי בעד?

עינב קאבלה: מי נגד?

עינב קאבלה: מי נמנע?

עינב קאבלה: בעד – 3

עינב קאבלה: הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.

משה אבוטבול: מזל טוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם יש בקשות לרשות דיבור, אני מבקשת להודיע לי.

משה אבוטבול: אולי בחוק הייתי כן רוצה לדבר.

עינב קאבלה: בואו ניתן לזה לעבור.

משה אבוטבול: לא עכשיו.

משה אבוטבול: במליאה.

משה אבוטבול: כן הייתי רוצה לדבר.

משה אבוטבול: אני רוצה להירשם ואני אחליט במקום.

משה אבוטבול: בכל אופן, אנחנו מרגישים שיש לנו הרבה דברים חיוביים לומר.

משה אבוטבול: לא תמיד צריך להיות נגד.

עינב קאבלה: לסיום, אני מבקשת להודות לכל חברי הוועדה, גם לאלו שנמצאים כאן - לחבר הכנסת אבוטבול ולחברי חבר הכנסת אנדרי קוז'נוב שהיה שותף לכל דיוני הוועדה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: בנוסף אני מבקשת להודות לנציגות ונציגי משרד המשפטים וכן לנציגי משרדי הממשלה הנוספים שלקחו חלק בדיונים, בין היתר למשרד הדיגיטל הלאומי ולנציגותיו ולמערך הסייבר הלאומי.

עינב קאבלה: כולם שיתפו פעולה לקידום הצעת החוק החשובה הזו.

עינב קאבלה: אני רוצה להודות גם למשתתפים הנוספים שלקחו חלק באמצעות ה-זום ולקחו חלק פעיל בדיוני הוועדה.

עינב קאבלה: כמובן אני מודה לצוות הוועדה המסור והמקצועי, למנהלת הוועדה גברת איילת חאקימיאן, לסגן מנהל הוועדה אמל ביבאר ולגברת נעמי ברוך, רכזת תחום פרלמנטרית, ולדובר הוועדה מר יעקב אליאך וכמובן ליועצת המשפטית לוועדה.

עינב קאבלה: תודה רבה על כל העבודה שהשקעת, עורכת הדין נירה לאמעי רכלבסקי.

עינב קאבלה: תודה רבה לכולם.

עינב קאבלה: אנחנו נדאג לכך שההצעה תונח היום כדי שהשבוע, בתקווה מחר, נוכל לאשרה במליאה.

עינב קאבלה: תודה רבה לכולם.

עינב קאבלה: הדיון נעול.