ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 45, 2020-08-17 11:35

רם שפע: צוהריים טובים.

רם שפע: אנחנו ממשיכים את המיקוד בהיערכות שלנו לפתיחת שנת הלימודים הקרובה.

רם שפע: בכל שנה, באמצע חודש אוגוסט, אנחנו בתקופה מאוד קריטית לקראת פתיחת שנת הלימודים וכמובן שעכשיו המצב הרבה יותר מאתגר כמעט בכל ההיבטים.

רם שפע: אנחנו בעיצומה של מגיפה עולמית ובוודאי שבתוך מערכת החינוך שלנו הכול הרבה יותר קשה.

רם שפע: בשבוע שעבר קיימנו כאן דיון כללי עם שר החינוך, עם מנכ"ל המשרד וכל בכירי המשרד בניסיון להתמקד בכל האתגרים שיש למערכת.

רם שפע: היה לנו חשוב - כמובן זה נעשה גם בשנים קודמות - להתמקד באוכלוסיות שתפקיד הוועדה לוודא מוכנות מספיק גבוהה לפתיחת השנה.

רם שפע: ברור לי שלא כל התשובות במצגת שהמשרד מיד יציג ובשאלות שאנחנו נשאל כאן, לא לכל השאלות יש תשובות מושלמות ועדיין התפקיד שלנו בעיקר בעיניי הוא להוריד ככל האפשר את אי הוודאות ואת מפלס החרדה המאוד גבוה שיש גם בקרב בתי הספר, גם בקרב ההורים, בוודאי בקרב התלמידים שהולכים לשנה שהם לא עד הסוף יודעים מה היא טומנת בחובה.

רם שפע: אני מיד אתן לנציגי המשרד לדבר.

רם שפע: אני רק אומר מראש שאני מתנצל, אני אצטרך לצאת לכמה דקות לוועדת כספים אבל אחזור.

רם שפע: חברי ווליד טאהא יחליף אותי לכמה דקות ויעשה זאת בהצלחה מרובה.

רם שפע: שלום גם לכל חברי הכנסת המכובדים שמכבדים אותנו בנוכחותם.

רם שפע: שלום גם למי מהמוזמנים שבחר להגיע כאן.

רם שפע: שלום לך, שרף חסאן.

רם שפע: אנחנו נתחיל עם משרד החינוך אלא אם כן מישהו מכם רוצה להתייחס לפני המשרד.

אוסאמה סעדי: כמובן שאנחנו מברכים את מר עבדאללה חטיב שהוא נציג משרד החינוך אבל בישיבה הקודמת עם שר החינוך ועם המנכ"ל - וחס וחלילה לא לפגוע במר עבדאללה חטיב, אנחנו בקשרי עבודה וגם בקשר חברי זמן רב ויש לנו פגישות תכופות אתו – הייתי מצפה שכדי לדון בפתיחת שנת הלימודים בחברה הערבית, יהיה כאן השר.

אוסאמה סעדי: אני אמרתי וביקשתי מהשר שיבוא ואולי גם המנכ"ל.

אוסאמה סעדי: כמובן שזו הערה לפרוטוקול ואנחנו מחכים לשמוע את הסקירה שלמר עבדאללה חטיב.

אוסאמה סעדי: מן הראוי היה שיבוא השר או המנכ"ל.

אוסאמה סעדי: כמובן שצריך לברך אדוני היושב ראש את מר שרף חסאן שהוא יושב ראש ועדת המעקב לענייני חינוך בחברה הערבית ואת מר אחמד ג'בארין שהוא יושב ראש הוועדה הארצי של ועדי ההורים בחברה הערבית.

רם שפע: אני מצטרף.

רם שפע: ככלל, אנחנו מאוד משתדלים שמי שמגיע לכאן מקבל את זכות הדיבור יותר מהר וזה גם מראה על חשיבות הנושא.

רם שפע: תודה שהצטרפתם אלינו.

רם שפע: חבר הכנסת סמי אבו שחאדה.

סמי אבו שחאדה: תודה רם.

סמי אבו שחאדה: אני מסכים לגבי הדיון החשוב.

סמי אבו שחאדה: יש לי הצעה לגבי הדיון.

סמי אבו שחאדה: אני מציע שאולי שרף חסאן יפתח את הדיון ואחר כך נשמע את תגובת עבדאללה חטיב כנציג משרד החינוך.

סמי אבו שחאדה: כך נדע האם אנחנו מדברים על אותם דברים והאם יש לנו פתרונות לאותן סוגיות והדיון יהיה דיון פורה וכולנו נלמד ממנו.

רם שפע: בסדר גמור.

רם שפע: בבקשה, חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

רם שפע: ברוך הבא.

ג'אבר עסאקלה: אני לא חבר קבוע בוועדה אבל אני שמח להיות כאן ואני מברך אותך ואת הוועדה.

ג'אבר עסאקלה: הערה במשפט אחד.

ג'אבר עסאקלה: כשאנחנו מדברים על פתיחת שנת הלימודים בחברה הערבית, אנחנו צריכים לדבר על כלל החברה הערבית ולא רק על חברה ערבית מסוימת.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה להביע את ההתנגדות שלי לכך שבמשרד החינוך מחלקים את החברה הערבית לחינוך ערבי, חינוך דרוזי וחינוך בדואי.

ג'אבר עסאקלה: אנחנו צריכים להסתכל הסתכלות כוללת על כל הישובים הערביים, כולל הדרוזים והבדואים.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

ג'אבר עסאקלה: (היו"ר ווליד טאהא)

וליד טאהא: תודה רבה חברי ג'אבר.

וליד טאהא: אני שוב מברך את כל הנוכחים, את כל עמיתיי חברי הכנסת, את חברת הכנסת היבה יזבק, את עבדאללה חטיב, את שרף חסאן ואת כולם ללא יוצא מהכלל.

וליד טאהא: אנחנו נשמע תחילה את עבדאללה חטיב, מנהל אגף א' חינוך חברה ערבית במשרד החינוך.

סעיד אלחרומי: אם אפשר היושב ראש, שני משפטים.

סעיד אלחרומי: אני צריך ללכת לוועדה אחרת.

ג'אבר עסאקלה: עוד משפט, חברי.

ג'אבר עסאקלה: כשאני מסתכל על השולחן כאשר מדובר בחינוך הערבי, אני רואה רק חברי כנסת שלל הרשימה המשותפת.

ג'אבר עסאקלה: זה לא יפה ולא הוגן.

ג'אבר עסאקלה: כשאנחנו מדברים על נושאים שקשורים למשרד החינוך בכלל, יושבים כאן חברי כנסת רבות אבל כאשר מדובר בחינוך הערבי, אני לא רואה אף חבר כנסת מסיעות הקואליציה והאופוזיציה, מלבד הרשימה המשותפת.

וליד טאהא: זה אומר עוד דבר, ידידי ג'אבר.

וליד טאהא: זה אומר שכל חברי הכנסת הערבים מודאגים מאי ההיערכות לפתיחת שנת הלימודים בשנה הבאה.

וליד טאהא: אנחנו באים מהשטח, כל אחד מהאזור הגיאוגרפי שלו ואנחנו יודעים בוודאות שהמצב של החינוך הערבי מצריך המון השקעה כדי לסגור על אי שוויון של עשרות שנים.

וליד טאהא: בכל זאת, זה מעיד על כך שאנחנו דואגים לזה ועוקבים אחרי זה.

ג'אבר עסאקלה: מצד שני, אין כל כך דאגה לא מהכנסת ולא מהמנכ"ל או השר.

וליד טאהא: אולי בשנים הבאות הם יתחילו לגלות ענין גם בחינוך הערבי.

וליד טאהא: ידידי סעיד אלחרומי מגיע מהנגב ולנגב יש סיפור כואב מאוד מבחינות רבות וגם בקטע של החינוך.

וליד טאהא: אני יודע שכשני שלישים מהתלמידים בנגב לא זכו ללמוד מרחוק בשנה שהסתיימה ולא נעשה כדי שהם יזכו ללמוד בשנה הקרובה.

וליד טאהא: בבקשש, ידידי סעיד.

סעיד אלחרומי: תודה היושב ראש.

סעיד אלחרומי: תודה ווליד.

סעיד אלחרומי: חברים, אני יודע שנתרכז היום ונדבר על החינוך בצפון ובמרכז ולא בנגב.

סעיד אלחרומי: אני מצטרף להערה של אוסאמה.

סעיד אלחרומי: אני מאוד מכבד את החבר עבדאללה חטיב שנמצא כאן אתנו אבל אני מצטרף להערה.

סעיד אלחרומי: הלוואי שנגיע שהחינוך הערבי הוא החינוך הערבי מעבדה בדרום עד ערב אל עראמשה בצפון.

סעיד אלחרומי: הכול חינוך ערבי ואין הבדלים בין בדואים ולא עושים את החלוקה אבל אנחנו נמצאים במצב קיים.

סעיד אלחרומי: אדוני היושב ראש, אני רוצה שתרשום לך את הבקשה שלי והיא שגם יהיה דיון על החינוך ועל פתיחת שנת הלימודים בחברה הבדואית בדרום.

סעיד אלחרומי: מתגוררים שם מעל ל-270,000 תושבים, יש בערך 120,000 תלמידים ובעיות מכאן ועד הודעה חדשה.

סעיד אלחרומי: אני אשמח מאוד שוועדת החינוך תקיים ישיבה מיוחדת, דיון מיוחד בנושא הזה.

סעיד אלחרומי: דיון ספציפי בנושא הזה ושיהיה כמה שיותר מוקדם וזאת כדי לעמוד על הקשיים ולעמוד עןל הפתרונות המוצעים.

וליד טאהא: יהודית, מנהלת הוועדה, רשמה את הבקשה.

יהודית גידלי: ראשית, רשמתי את בקשתך.

יהודית גידלי: שנית, אני רוצה להודיע לחברי הוועדה, לחברי הכנסת ולצופים שהוועדה תקיים סיור בנגב.

וליד טאהא: לבקשתי.

יהודית גידלי: לבקשת היושב ראש חבר הכנסת ווליד טאהא.

יהודית גידלי: הסיור יתקיים ב-13 בספטמבר, ממש בתחילת שנת הלימודים, יחד עם הוועדה לזכויות הילד.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

וליד טאהא: ניתן לעבדאללה חטיב ואחריו ידבר שרף חסאן.

עבדאללה חטיב: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לכם.

עבדאללה חטיב: זה לא מובן מאליו.

עבדאללה חטיב: אני בא מהחברה הערבית ואני מנהל אגף בכיר וגם יועץ למנכ"ל.

עבדאללה חטיב: אנחנו מקבלים את הגיבוי ואת התמיכה המקצועית שלכם ואני מאוד מעריך את שיתוף הפעולה ואני מאוד מעריך את העבודה שלכם לקידום מערכת החינוך בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להודות גם לוועד ראשי הרשויות הערביות, לאח והחבר מודר יונס שהוא יושב ראש ועד ראשי הרשויות המקומיות הערביות ויושב ראש מועצת ערערה, לאחמד ג'בארין שהוא יושב ועד ההורים הארצי בחברה הערבית ולשרף חסאן שהוא יושב ראש ועדת המעקב לחינוך הערבי.

עבדאללה חטיב: כל יום אנחנו מקיימים דיונים, אם זה עם ועד ראשי הרשויות בשיתוף עם ועד ההורים הארצי ובשיתוף שרף חסאן על מנת לפתוח את שנת הלימודים בחברה הערבית באופן תקין.

וליד טאהא: כמובן שאני מברך את אחמד ג'בארין.

וליד טאהא: סליחה שלא הזכרתי זאת קודם לכן.

עבדאללה חטיב: בשבוע שעבר השר והמנכ"ל הציגו את המתווה לפתיחת שנת הלימודים והיום אנחנו ניתן הדגשים לגבי הנושא של החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: הבאנו למנכ"ל את ההדגשים מהגל הראשון וגם את התובנות מהגל הראשון.

עבדאללה חטיב: היו דיונים רבים בקשר לנושא של ההתאמות לחברה הערבית והיום אנחנו באים להציג את ההתאמות של המתווה לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: כאשר אנחנו מדברים על החברה הערבית, אני מתייחס לחברה הערבית ואני מתייחס ל-50 רשויות מקומיות מהחברה הערבית, אנחנו מדברים על כ-2,000 גני ילדים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כ-561 בתי ספר, על כ-25,000 עובדי הוראה ועל כ-290,000 תלמידים בחברה הערבית ללא מזרח ירושלים, ללא חברה הבדואית בדרום ובצפון וללא החברה הדרוזית.

עבדאללה חטיב: הנתונים שאני מציג כאן הם ספציפיים לחברה הערבית כאשר אני מדבר על 50 רשויות מקומיות בנוסף לערים המשותפות וכאן אני מתייחס לתל אביב-יפו, לרמלה, ללוד, לחיפה, לעכו, למעלות תרשיחא וגם לנוף הגליל.

עבדאללה חטיב: בנוסף אני מתייחס גם למועצות האזוריות שיש בהן גם ישובים ערביים כמו מטה אשר, זבולון והשאר.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על המערכת שיש בה 11,300 כיתות לימוד.

אוסאמה סעדי: התלמידים הערבים שהם בתוך הערים המשותפות שרשומים בחינוך העברי, הם נכללים?

עבדאללה חטיב: הם נכללים כאן.

עבדאללה חטיב: הם נכללים במאגר.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כל מחזור מכיתה א' עד כיתה י"ב, בממוצע בין 18,000 עד 20,000 תלמידים, בגני הילדים יש לנו כ-55,000 תלמידים ויש לנו גם כיתות שהן כיתות י"ג ו-י"ד.

עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים לפי המתווה שהוצג על ידי השר, על הפיצול של כיתות ג'-ד' - במתווה שהוצג – לקבוצות קטנות שלא יעלו על 18 תלמידים והם ילמדו במסגרת חמישה ימים בשבוע.

עבדאללה חטיב: כאן מדובר על תוספת של כ-20,000 שעות תקן למערכת החינוך הערבית בנוסף ל-20,000 שעות שיועברו לרשויות המקומיות באמצעות עוזרי הוראה ותומכי הוראה.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו נקלוט מורים חדשים למערכת החינוך הערבית.

עבדאללה חטיב: עשינו את החישובים ואנחנו מקבלים בסך הכול 20,000 שעות תקן תוספתיות לשנה לכיתות ג'-ד' וגם 20,000 שעות לעוזרי הוראה.

אוסאמה סעדי: לגבי ה-20,000 שעות וקליטת מורים חדשים, אנחנו כאן מוצפים בפניות רבות בעניין הזה.

אוסאמה סעדי: איך תקלטו אותם?

אוסאמה סעדי: מהמאגר הקיים?

אוסאמה סעדי: זה נחשב להתמחות?

אוסאמה סעדי: מתי תקלטו אותם?

אוסאמה סעדי: עוד שבועיים נפתחת שנת הלימודים.

עבדאללה חטיב: המורים שנקלטים ממסגרת השעות של משרד החינוך, שעות התקן שאנחנו העברנו לבתי הספר, ייקלטו בהתאם לשיטת הניקוד.

עבדאללה חטיב: כל המועמדים יודעים את המיקום שלהם, יודעים את הניקוד שלהם והם יהיו כמורים לכל דבר ועניין, כמו מורים של המערכת.

עבדאללה חטיב: עוזרי הוראה הם עובדים של הרשויות המקומיות.

עבדאללה חטיב: הייתה פנייה ונאמר שאנחנו לא מכירים בהם כאילו הם בשנת התמחות אלא כעוזרי הוראה.

עבדאללה חטיב: הנושא הזה יובא לדיון.

עבדאללה חטיב: אני העליתי את הצורך של החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: חלק מראשי הרשויות הערביות פנו אלינו באופן אישי ואמרו שהם רוצים לקלוט את המורים האלה מתוך המאגר.

עבדאללה חטיב: אתמול למשל – ושרף היה שותף לשיחה שהתקיימה עם חלק מראשי הרשויות הערביות – בא סמיר מחמיד, ראש עיריית אום אל פאחם ואמר שהוא יודע כמה מורים במאגר שהם לא מועסקים בחברה הערבית בעיר אום אל פאחם והוא רוצה לקלוט את המורים האלה מתוך המאגר והם יהיו העובדים.

עבדאללה חטיב: אני בירכתי אותו על הצעד הזה.

היבה יזבק: כמה מורים ייקלטו?

עבדאללה חטיב: כל שנה, ללא כל קשר, אנחנו קולטים בין 2,000 ל-2,500.

עבדאללה חטיב: עם התוספת הזאת ייקלטו עוד 2,000 תוספתי מתוך המאגר של משרד החינוך אבל ייקלטו גם עוד כ-2,000 נוספים באמצעות הרשויות המקומיות.

אוסאמה סעדי: בערך 4,000, 4,500, רק בגלל הפיצול הזה.

עבדאללה חטיב: בגלל הפיצול הזה.

וליד טאהא: סליחה שאני קוטע אותך דווקא הדיון הזה הוא יותר פורה.

וליד טאהא: כאשר נפגשנו כאן עם השר והמנכ"ל אני אמרתי לו בין היתר, וגם החברים, שהוצאת תוכנית כללית לא הותאמה לצרכים של החברה הערבית וזו הבעיה שכל הזמן מלבישים עלינו את אותה חליפה שמתאימה לכל המדינה.

וליד טאהא: אני גם שלחתי מכתב למנכ"ל ולשר וביקשתי לאפשר למתמחים שלא מוצאים את ההזדמנות לעשות את ההתמחות שלהם, לאפשר להם להיקלט במסגרת השעות של העוזרים ולא המורים.

וליד טאהא: עוזר שהוא לא ברמת השכלה מתאימה, למעשה הוא לא קיים אלא הוא רק כדי לבזבז כסף.

וליד טאהא: הנושא השני.

וליד טאהא: צריך גם להכניס את הנושא של העברות מהנגב לישובים המקוריים של המורים, גם בקליטות החדשות.

וליד טאהא: מתי המורים האלה יזכו להעברות אם לא ננצל הזדמנויות של קליטה חדשה של מורים ואז הוא ייקלט בישוב או קרוב לישוב שלו.

וליד טאהא: הנושא הזה מאוד כואב ומאוד בוער.

וליד טאהא: אתה מכיר אותו ואני מכיר אותו.

עבדאללה חטיב: אני אתייחס לזה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מסתכלים על הרשויות המקומיות הערביות, מסגרת של 50 רשויות ערביות, אנחנו מדברים על 40 רשויות ערביות שנמצאות באשכול מדד כלכלי חברתי בין 2 ל-3.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו מדברים על כך שכ-80 אחוזים מהרשויות המקומיות הערביות הם במצוקה כלכלית ואנחנו מדברים על 10 רשויות שהן מדד 4 עד מדד 7 כאשר במדד 7 יש לנו רק מקום אחד.

וליד טאהא: אלה ישובים קטנים מאוד.

עבדאללה חטיב: כן.

עבדאללה חטיב: אלה ישובים קטנים מאוד.

עבדאללה חטיב: מהגל הראשון למדנו שיש סוגיות מרכזיות שאנחנו צריכים להתמקד בהן.

עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה היא הסוגיה של התשתיות ואמצעי הקצה, ואני ארחיב על כך.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה היא השולחן העגול והסנכרון עם ועד ראשי הרשויות הערביות, עם ועד ההורים הארצי, עם ועדת המעקב לענייני חינוך וגם עם המחוזות.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית היא הסוגיה של המנהיגות הבית-ספרית.

עבדאללה חטיב: בגל הראשון ראינו שהמנהלים תפסו פיקוד כי ראינו שחלק מהרשויות לא הצליחו להשתלט על המצב.

עבדאללה חטיב: לכן חלק מהמנהלים תפסו פיקוד והלכו ודיברו עם ועדי ההורים וקיבצו את התלמידים.

עבדאללה חטיב: הסוגיה של הפדגוגיה היא סוגיה שאנחנו גם נרחיב בה.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השישית היא הסוגיה של כוח אדם.

עבדאללה חטיב: מצאנו ש-30 אחוזים מהמורים במערכת החינוך הערבית לא יודעים להשתמש באמצעי קצה והם לא יכולים ללמד ב-זום.

עבדאללה חטיב: זו סוגיה שהיא מאוד חשובה לנו.

וליד טאהא: אתה בא לספר לנו מה נעשה כדי לספק אמצעי קצה?

וליד טאהא: הנושא הזה הוא נושא מאוד קשה.

וליד טאהא: השאלה מה נעשה בפועל כדי לספק אמצעי קצה לתלמידים שאין להם את זה.

עבדאללה חטיב: אני אתייחס לזה.

עבדאללה חטיב: הסוגיה הנוספת שאנחנו ראינו אותה היא הנושא של מענה רגשי.

עבדאללה חטיב: מצאנו שהרבה הורים באו למוקד 105 והתלוננו על בעיות שהן בעיות נפשיות, על קשיים, על המצוקה בה הם שרויים ולכן היה לנו חשוב לספק תכנים בשפה הערבית ייעודיים לתלמידי החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: בנושא של פערי הלמידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: אני אישית, ביוזמה אישית, בתיאום עם הנהלת המשרד, יזמתי מיפוי של 50 הרשויות הערביות כולל הערים המעורבות בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: מצאתי שחסרות 41,000 עמדות מחשבים לתלמידים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: זה לא קשור לחברה הבדואית בדרום, שם הנתונים מאוד גבוהים, וזה לא מתייחס לסוגיה של מזרח ירושלים וגם לא לחברה הדרוזית.

עבדאללה חטיב: בחברה הערבית, לפי המיפוי שאני עשיתי, אנחנו מדברים על 41,000 עמדות מחשב שאנחנו צריכים לספק לתלמידים.

עבדאללה חטיב: גם שרף עשה מיפוי ואנחנו לא רחוקים מהמיפוי שאני עשיתי וגם מהמיפוי שעשה שרף לגבי 50 הרשויות המקומיות הערביות.

אוסאמה סעדי: מה עם הנגב?

אוסאמה סעדי: כמה?

עבדאללה חטיב: הנתון הוא יותר גבוה מהנתון הזה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים שם על נתונים מאוד קשים.

קריאה: הנושא של המחשבים כבר הוכרז על ידי שר החינוך שהוא הוקפא.

קריאה: מתי מתכוון משרד החינוך לחלק את המחשבים?

וליד טאהא: אנחנו לא יודעים מי הדובר.

וליד טאהא: נכנסת לדברים ולא זיהינו את הדובר.

וליד טאהא: בבקשה לחכות שמר עבדאללה חטיב יסיים את דבריו ואז תוכל להתייחס.

אוסאמה סעדי: עבדאללה, השר אמר בישיבה שהקצו תקציב, ואנחנו גם הצבענו בעד התקציב הזה, בערך ל-144,000 עמדות מחשב.

אוסאמה סעדי: אתה אומר כאן שרק בחברה הערבית, בלי מזרח ירושלים ובלי הנגב, יש לנו 41,000.

אוסאמה סעדי: השאלה אם מתוך ה-144,000 אנחנו, אתה כאחראי על החברה הערבית במשרד, נקבל את כל מה שדרוש.

עבדאללה חטיב: אנחנו עשינו סימולציה.

עבדאללה חטיב: אני אתייחס גם לגבי השאלה של הפרסום של הקול קורא.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה להבין.

ג'אבר עסאקלה: כשאתה מדבר על קצה, על מחשב בבית, בית שיש בו חמישה תלמידים מה קורה אתו?

ג'אבר עסאקלה: לפי החישוב שלך הוא מקבל חמישה מחשבים?

עבדאללה חטיב: אני התייחסתי פר ילד, באופן פרטני.

עבדאללה חטיב: לא התייחסתי למשפחות.

עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה אותה ראינו היא ש-50 אחוזים מהתלמידים בחברה הערבית, ספציפית ערבית, היו מחוברים ללמידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: ראינו שאחרי חודש הרמדאן חלק רב מהתלמידים לא הגיעו לבתי הספר, כמעט 50 אחוזים לא הגיעו לבתי הספר ואנחנו הפעלנו לחצים באמצעות ראשי הרשויות – וגם הסתייענו בשרף ובאחמד – על מנת לעודד את התלמידים להגיע לבית הספר כי הייתה לנו תקופה שהיא מאוד קשה שהתלמידים לא הגיעו לבתי הספר.

עבדאללה חטיב: מצאנו שהפערים גדלים בין התלמידים שיש להם את אמצעי הקצה, שיש להם משפחות מבוססות שיכולות לסייע לילדים שלהן לבין האוכלוסיות שהן האוכלוסיות המוחלשות ושאנחנו חייבים לתת גם להן מענה.

עבדאללה חטיב: ראינו שהפערים האלה בין התלמידים גדלו.

סמי אבו שחאדה: שאלה לגבי הנושא הזה.

סמי אבו שחאדה: אנחנו מדברים הרבה על המחשבים.

סמי אבו שחאדה: יש גם את הבעיה של תשתית האינטרנט.

סמי אבו שחאדה: יש אנשים שיכולים להרשות לעצמם מחשב אבל מהירות האינטרנט באזורים מסוימים, מסודרים, לא בכפרים הבלתי מוכרים, כמו נצרת, אום אל פאחם, ערים גדולות, בעייתית.

סמי אבו שחאדה: גם כך אי פשר ללמוד מרחוק, גם כשיש בעיית תשתית.

עבדאללה חטיב: אני מסכים אתך ולכן אעדכן מה עשינו במסגרת הקול קורא החדש.

וליד טאהא: אגב, יש נושא שלא קשור אליהם.

וליד טאהא: יש תשתית שקשורה למשרד החינוך ויש תשתית שקשורה לעבודת בזק בישוב בכלל, ללא קשר למשרד החינוך.

עבדאללה חטיב: אנחנו למדנו מהגל הראשון – וזה גם הוצג בשבוע שעבר במתווה של השר – שאנחנו בחברה הערבית רוצים לעבור לשישה ימי לימודים ולעבוד גם במשמרות כי אנחנו רוצים שיותר תלמידים מהחברה הערבית יגיעו ללמידה פרונטלית במסגרת בתי הספר.

עבדאללה חטיב: אני אתמול ניהלתי שיחה גם עם מודר יונס, גם עם חלק מראשי הרשויות הערביות.

עבדאללה חטיב: אמר לי ראש הרשות במזרעה שהמתווה של המשרד אומר שבחטיבות הביניים יומיים למידה בבית הספר ושלושה ימים למידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: הוא אמר שאצלו במזרעה הוא רוצה שהתלמידים יגיעו לארבעה ימים כי יש לו מקומות בהם התלמידים ילמדו בהתאם להנחיות של משרד החינוך.

עבדאללה חטיב: השר והמנכ"ל הציגו את המינימום.

עבדאללה חטיב: אם ראש רשות בא ואומר שהוא רוצה יותר מים ויש לו מקום, זה בסדר.

וליד טאהא: זה חלק מההתאמה לצרכים של החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: נכון.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים שיותר תלמידים בחברה הערבית ילמדו בתוך בית הספר ולכן ביקשנו אתמול מראשי הרשויות, והייתה הסכמה גם עם ועד ההורים הארצי וגם עם ועדת המעקב, השר והמנכ"ל דיברו על המינימום ואנחנו בחברה הערבית רוצים להגיע ליותר למידה במסגרת בתי הספר.

עבדאללה חטיב: חלק מראשי הרשויות העלו אתמול את הנושא של למידה במשמרות, משמרת בוקר ומשמרת אחר הצוהריים ואני חושב שזה מהלך שהוא מהלך מאוד חשוב לנו כי כך נוכל להביא יותר תלמידים.

היבה יזבק: זה יהיה תלוי כוונות של המועצה או זאת תהיה הנחיה של משרד החינוך?

עבדאללה חטיב: לא.

עבדאללה חטיב: ההנחיה ניתנה במסגרת המסמך הגנרי אבל אנחנו, בסיכום עם ראשי הרשויות הערביות ועם ועדי ההורים, ביקשנו להגדיל את מספר ימי הלימוד בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: רצינו שהתלמידים יגיעו לבית הספר ליותר ימים כי אנחנו יודעים שלחלק מהתלמידים אין אמצעי קצה.

עבדאללה חטיב: גילינו גם שבחטיבת הביניים היה לנו משבר כי התלמידים של החטיבות לא חזרו ללימודים, בשונה מבתי הספר היסודיים ובשונה מהחטיבה העליונה.

עבדאללה חטיב: תלמידי חטיבת הביניים, לא הייתה להם שגרה ולכן חשוב לנו מאוד לשמור על שגרת לימודים בחברה הערבית ושיגיעו יותר תלמידים, הן ביסודי, הן בחטיבה והן בתיכון.

עבדאללה חטיב: מערכת החינוך הערבית שונה מהמערכת העברית בעוד דבר.

עבדאללה חטיב: במערכת החינוך העברית לומדים או חמישה ימים או בחלק מהמקומות שישה ימים והם לומדים מיום ראשון עד יום שישי.

עבדאללה חטיב: החברה הערבית שונה כי יש ישובים ערבים שמלמדים בשבת, יש ישובים ערבים שמלמדים ביום ראשון ויש ישובים ערבים שמלמדים ביום שישי.

עבדאללה חטיב: יש שונות ולכן אמרנו שאנחנו רוצים לקחת את המתווה הגנרי ולנסות לעשות לו את ההתאמות הקשורות לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: העקרונות של המתווה הוצגו על ידי השר.

עבדאללה חטיב: שנת הלימודים בחברה הערבית נפתחת ב-1 בספטמבר.

עבדאללה חטיב: זה סוכם ותואם עם ועד ראשי הרשויות הערביות.

עבדאללה חטיב: זה תואם גם עם ועד ההורים הארצי.

עבדאללה חטיב: תיאמתי את זה עם שרף ואתמול התחלנו להשיק קמפיין שהוא ייעודי לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: יושב כאן כמאל עאטילה שהוא הדובר של המשרד לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להשיק עכשיו קמפיין שיעלה את האמון בין ההורים לבין מערכת החינוך.

עבדאללה חטיב: ההורים צריכים להרגיש שבית הספר הוא מקום בטוח לילדיהם ואנחנו נשמור על בריאות הילדים.

עבדאללה חטיב: חשובה לנו גם הסוגיה של הלמידה של התלמידים וחשוב לנו הפן הרגשי שלהם, למידה שהיא בשילוב עם למידה מרחוק וגם למידה פרונטלית.

עבדאללה חטיב: אנחנו עושים פתרונות דיפרנציאליים.

עבדאללה חטיב: יש שונות בין אום אל פאחם לבין מזרעה, לבין שייח' דנון, לבין מוכבלי, לבין אבו גוש, לבין רמלה, לבין לוד.

עבדאללה חטיב: לכן כל ראש רשות יתפור את החליפה שמתאימה לישוב שלו בהתאם למתווה שהוצג על ידי השר והמנכ"ל.

עבדאללה חטיב: מוסדות החינוך בחברה הערבית אמרו שרוצים לעבור לשישה ימי לימוד והעלו גם את הנושא של למידה במשמרות.

עבדאללה חטיב: במקרה של סגר, אנחנו רוצים להביא את התלמידים גם כאשר יש סגר, כמו בכפר קאסם.

וליד טאהא: אין סגר בכפר קאסם.

וליד טאהא: לא היה.

וליד טאהא: גם לא יהיה.

עבדאללה חטיב: הוצג כאילו יש סגר.

עבדאללה חטיב: אנחנו אמרנו שאנחנו מחויבים לכלל התלמידים.

עבדאללה חטיב: לגבי העקרונות שמותאמים לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: קודם כל, עדיפות ללמידה במוסדות החינוך ולכן אמרנו פחות למידה מרחוק ויותר במסגרת בתי הספר.

עבדאללה חטיב: שימוש במבנים של מוסדות החינוך במשמרות.

עבדאללה חטיב: בחברה הערבית אין לנו הרבה מבני ציבור, שלא נשלה את עצמנו.

עבדאללה חטיב: אין לנו הרבה מתנ"סים, אין לנו הרבה מועדונים בחברה הערבית אבל מה שאפשר להשתמש ולהנגיש בהתאם לסטנדרטים ולקריטריונים של משרד הבריאות, נעשה אבל אנחנו נעדיף להשתמש במסגרת מוסדות החינוך.

עבדאללה חטיב: אמרתי שפתיחת מוסדות החינוך לשישה ימים וגם למידה בשתי משמרות.

עבדאללה חטיב: על תוספת כוח אדם דיברתי וגם על פתרונות שהם פתרונות דיפרנציאליים.

וליד טאהא: צריך לעשות את ההתאמות עליהן דיברנו, קליטת מתמחים שאין להם אפשרות לעשות זאת וגם התאמה למעברים.

עבדאללה חטיב: אני אתייחס גם לזה.

עבדאללה חטיב: תודה על ההערה.

סמי אבו שחאדה: עוד משהו שאם אתה יכול, תתייחס אליו.

סמי אבו שחאדה: אני הבנתי שעכשיו המשרד מקשה על אנשים רוצים לצאת לפנסיה.

סמי אבו שחאדה: סיימנו 35 שנות עבודה.

וליד טאהא: זה לא משרד החינוך אלא משרד האוצר.

וליד טאהא: משרד האוצר הוא זה שמקשה על מי שרוצה לצאת לפנסיה ולא משרד החינוך.

סמי אבו שחאדה: ספציפית בחברה הערבית, לנו יש המון כוח אדם צעיר שיכול להיכנס ולהזרים דם חדש למערכת וכולם מבינים את החשיבות ואת השחיקה של איש הוראה.

סמי אבו שחאדה: אתה חושב שגם כאן אפשר לעשות משהו בחברה הערבית?

עבדאללה חטיב: אני רוצה לתת לך נתון מדויק.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה קיבלנו מכסות פרישה שהן ייעודיות לחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: קיבלנו 400 מכסות פרישה.

עבדאללה חטיב: בסוף, כאשר התחלנו לפרסם, פרשו רק 290 למרות שפנינו לאנשים רבים.

עבדאללה חטיב: השנה עדיין לא קיבלנו את מכסות הפרישה ולכן אנחנו עדיין לא נתנו תשובות גם לאנשים שביקשו לפרוש.

עבדאללה חטיב: ברגע שנקבל את מכסות הפרישה מהאוצר, נעביר את זה למנהלי המחוזות והם יהיו בקשר עם המורים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לסוגיה שהיא מאוד חשובה, נושא התשתיות ואמצעי הקצה.

עבדאללה חטיב: פורסם קול קורא והקול קורא הזה התעכב.

עבדאללה חטיב: היום או מחר – לפני שהגעתי לכאן יצרתי קשר גם עם הדוברת של המשרד, מיכל צדוקי וגם עם עופר רימון וגם עם הצוות המקצועי של המשרד – אנחנו נפעיל וגם ננגיש את הקול קורא החדש לאמצעי קצה לרשויות המקומיות ברמה ארצית וגם בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אני עשיתי רשת של מנהלי מחלקות החינוך בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: כלומר, כל פנייה או כל קול קורא שאנחנו מפרסמים, אני אוטומטית מעביר למודר יונס שהוא יושב ראש ראשי הרשויות הערביות, אני מעביר גם לשרף חסאן, אני מעביר גם למנהלי מחלקות החינוך על מנת לתת מענה ועל מנת שיגישו בקשות לקולות הקוראים.

עבדאללה חטיב: אנחנו נמצאים בסטטוס יום יומי עם מנהלי מחלקות החינוך בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: בנושא של ההצטיידות.

עבדאללה חטיב: אנחנו עשינו סימולציות.

עבדאללה חטיב: לא ארחיב על כך אבל יפורסם קול קורא בנושא של ההצטיידות.

עבדאללה חטיב: הנושא הנוסף נושא תקשוב בתי הספר.

עבדאללה חטיב: בתי הספר שתוקשבו בעבר, אנחנו נשדרג אותם.

עבדאללה חטיב: בתי ספר שלא תוקשבו, אנחנו נתקשב גם אותם.

עבדאללה חטיב: זאת הייתה החלטה של המנכ"ל.

וליד טאהא: יש כספים ספציפיים לנושא הזה?

וליד טאהא: יש סכומים?

עבדאללה חטיב: יש תקציב ספציפי ייעודי לתקשוב בתי הספר.

סונדוס סאלח: יש העדפה לפי המצב של הישוב או בית הספר או שאלה קריטריונים גורפים?

עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים על תקשוב בכלל בתי הספר.

סונדוס סאלח: מתחילים בבתי הספר החלשים יותר?

עבדאללה חטיב: לא.

עבדאללה חטיב: זו מגמה ארצית.

עבדאללה חטיב: זה לכולם.

וליד טאהא: את מתכוונת לפי הצורך.

עבדאללה חטיב: את מדברת על אמצעי קצה.

עבדאללה חטיב: באמצעי הקצה, בקול קורא יש את האשכולות, את מדדי הטיפוח אבל אם תסתכלי על הנתונים של החברה הערבית, אני רוצה לומר לכם שלמשל בתי הספר היסודיים בחברה הערבית, לפחות 60 אחוזים – נתון שהוא נתון מדויק - מתוך 570 - או יותר מזה – בתי ספר בחברה הערבית, 378 בתי ספר במדד טיפוח משבע עד עשר.

עבדאללה חטיב: כאשר יפורסם הקול קורא, חלק גדול מבתי הספר בחברה הערבית יקבלו את אמצעי הקצה.

עבדאללה חטיב: אמצעי הקצה זה רק לתת מחשב או קופסה של מחשב לתלמיד.

עבדאללה חטיב: זה מה שהתייחס אליו סמי אבו שחאדה.

וליד טאהא: לטובת אלה שצופים בנו, המדד משבע עד עשר הוא מדד נמוך ולא מדד גבוה.

וליד טאהא: היה אפשר להבין כאילו אנחנו עשר.

עבדאללה חטיב: אני מדבר על מדד טיפוח.

עבדאללה חטיב: אני אתייחס לסוגיה של תשתיות אינטרנט.

עבדאללה חטיב: בקול הקורא, אנחנו מציידים כל מחשב באמצעים דיגיטליים לרשתות חברתיות, כלומר, בעלות של 700 שקלים.

עבדאללה חטיב: כלומר, אתה מקבל מחשב עם חבילת גלישה.

עבדאללה חטיב: בכל מקום שאתה תהיה בארץ, אתה תוכל לגלוש עם המחשב הזה.

יוסף ג'בארין: זו ערכה.

יוסף ג'בארין: לא מחשב.

עבדאללה חטיב: זו ערכה.

עבדאללה חטיב: ערכה דיגיטלית, ממוחשבת, שאנחנו רוצים לתת לתלמידים.

עבדאללה חטיב: אנחנו לא רוצים להיות בבעיה כמו בשכונות מסוימות בישובים הערביים שאתה נותן מחשב לתלמיד, פתאום אין לך אינטרנט.

וליד טאהא: זה לא פתאום.

וליד טאהא: אין לו תשתית, אין לו אינטרנט.

וליד טאהא: בכל זאת אין מספרים לא של הסכומים, הכספים, ולא של בתי הספר שמצריכים טיפול מיידי.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר שכלל בתי הספר בחברה הערבית ייכללו במסגרת תוכנית התקשוב הלאומית.

עבדאללה חטיב: זה ברור.

יוסף ג'בארין: יש לכם רשימה של בתי הספר?

וליד טאהא: כנראה שלא.

עבדאללה חטיב: אני אתן לך דוגמה.

יוסף ג'בארין: היעד ברור וכמובן הוא מבורך.

יוסף ג'בארין: השאלה האם היום המשרד יודע איזה בתי ספר בחברה הערבית לא מתוקשבים.

עבדאללה חטיב: יש לנו 120 בתי ספר שבעבר לא נכללו במסגרת תוכנית התקשוב הלאומית וזאת מאחר שהתחלנו בצפון, בדרום ואחר כך הרחבנו חלקית בחיפה, הרחבנו חלקית במחוז מרכז, הרחבנו גם חלקית בירושלים ונשארנו עם 120 בתי ספר בחברה הערבית שהם לא מתוקשבים.

עבדאללה חטיב: אני לא מדבר רק על תקשוב אותם בתי הספר.

עבדאללה חטיב: אני גם מדבר על השדרוג של התקשוב שהיה לאותם בתי ספר כי חלק מהמחשבים היום צריכים להתאים אותם למצב הקיים.

וליד טאהא: כחלק מהתאמת התוכנית, עבדאללה ידידי, אמנם אני אציין כאן נקודה שהיו עודפים תקציבים בכל מיני תוכניות, קולות קוראים, למשל אתגרים אבל מחצית מהתקציב לא נוצל והיה עודף תקציבי.

וליד טאהא: יש מקום מהקטע של ההתאמה של בתי הספר ללמידה במרחבים פתוחים, לנצל את הכספים האלה לקרוי.

וליד טאהא: הכסף הזה, שלא יחזור אלא ינוצל.

וליד טאהא: למה לא לנצל אותו?

וליד טאהא: אפשר עכשיו לנצל את כל הכסף שנשאר בשנת תש"ף לקטע של קרוי ואז לאפשר למנהלים להשתמש ביותר מקומות למידה.

עבדאללה חטיב: בשנת 2019 אנחנו השתמשנו בסביבות ה-12 מיליון שקלים מהתקציב הזה שנשאר תקציב עודף לנושא של קרוי מגרשים ונתנו הרשאות לקרוי ל-44 מגרשים.

עבדאללה חטיב: גם השנה העליתי את הצורך.

וליד טאהא: השנה מחצית מהתקציב לא נוצל.

עבדאללה חטיב: אני לא רוצה להתחייב על מספר אבל אני יודע שיש לנו מספר מתוך הקול קורא של ה-70 מיליון שקלים, חלקו לא נוצל בגלל הקורונה.

עבדאללה חטיב: התקציב הזה הוא תקציב שנשמר ייעודי לחברה הערבית ואנחנו נתייעץ עם ועד ראשי הרשויות הערביות איך לנצל גם את התקציב הזה.

יוסף ג'בארין: רק לחדד את הנקודה.

יוסף ג'בארין: לגבי הערכה.

יוסף ג'בארין: בישיבה שהייתה הבנתי שמדובר בערכה אמורה לעלות פחות או יותר 2,500 שקלים.

עבדאללה חטיב: יותר.

יוסף ג'בארין: האם הערכה תפעל גם במקומות שאין תשתיות, כמו בכפרים הלא מוכרים, או שבנוסף לערכה נגיד בכפרים הלא מוכרים בנגב צריך לעשות עוד תשתיות.

עבדאללה חטיב: הערכה אמורה לעבוד בכל מקום.

עבדאללה חטיב: לפני שהגעתי לכאן יצרתי קשר עם עופר רימון ודיברנו על כך רבות.

עבדאללה חטיב: זאת ערכה שתשרת את התלמידים בכל מקום.

יוסף ג'בארין: גם אם אין תשתית.

עבדאללה חטיב: גם אם אין תשתית.

עבדאללה חטיב: היא תשרת את התלמידים בכל מקום.

עבדאללה חטיב: אנחנו דיברנו על אמצעי קצה ואני אומר לכם שהנתח של החברה הערבית, היות ורק חלק מבתי הספר נמצאים במדד טיפוח שהוא ממש נמוך, כולם יקבלו.

עבדאללה חטיב: עשיתי אצלי סימולציה.

עבדאללה חטיב: אני לא רוצה להתחייב למספרים אבל ראיתי בתי ספר שמקבלים בין 150 ל-200 עמדות מחשב בהתאם לקול קורא שיפורסם בהמשך.

עבדאללה חטיב: השלמת הנושא של תקשוב בתי הספר ורכישת ציוד ניקיון והיגיינה ותגבור שירותי הניקיון – פורסם קול קורא והעברתי אותו גם למודר יונס, לוועד ראשי הרשויות הערביות ולמנהלי מחלקות החינוך.

עבדאללה חטיב: אמרנו להם מתי הקול קורא ייסגר.

עבדאללה חטיב: אני כל יום בשיח עם ראשי הרשויות.

היבה יזבק: יהיה זכיין אחד לכל בתי הספר או לפי ישוב?

עבדאללה חטיב: כל רשות מקומית תבחר את הזכיין הספציפי שלה.

יוסף ג'בארין: היו ידיעות שיכול להיות שיהיה שינוי ולכן יש השהיה של הקולות הקוראים.

יוסף ג'בארין: אני הבנתי שהמשרד אולי שוקל לשנות את הערכה לערכה שהיא אולי זולה יותר.

יוסף ג'בארין: אולי זה בסיס העיכוב.

יוסף ג'בארין: מה קורה כאן?

יוסף ג'בארין: אני הבנתי שעכשיו לא רואים את הקול קורא באתר של המשרד?

עבדאללה חטיב: פרסמנו שלושה קולות קוראים.

עבדאללה חטיב: קול קורא ראשון בנושא של תקשוב בתי הספר, קול קורא שני בנושא של אמצעי היגיינה וניקיון וקול קורא שלישי בנושא של אמצעי קצה.

עבדאללה חטיב: מה שעוכב היה הקול קורא של אמצעי הקצה.

יוסף ג'בארין: זה הנושא החשוב.

עבדאללה חטיב: המנכ"ל אישר את הקול קורא הזה והוא נמצא עכשיו באישור סופי של השר.

עבדאללה חטיב: לפני שהגעתי לכאן וידאתי ובדקתי.

עבדאללה חטיב: זה יפורסם או היום או מחר ואנחנו נדאג שכל מנהלי מחלקות החינוך וראשי הרשויות הערביות יגישו בקשות כי זה מוגבל בזמן.

עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו לא עושים שם הרבה שינויים.

עבדאללה חטיב: הרי אנחנו מדברים על מדד פיתוח ובסוף אנחנו רוצים שהתלמידים שבאים מרקע סוציו אקונומי מאוד נמוך, הם התלמידים שייהנו מאותם משאבים.

עבדאללה חטיב: אותם משאבים יעמדו לטובת בתי הספר ובתי הספר יחלקו את המשאבים האלה.

יוסף ג'בארין: מה לוח הזמנים?

יוסף ג'בארין: קולות קוראים תוך יומיים.

יוסף ג'בארין: לגבי אמצעי הקצה.

עבדאללה חטיב: אמצעי קצה, יפורסם או היום או מחר, לפי השיחה שהייתה לי עם עופר רימון.

עבדאללה חטיב: שאר הקולות קוראים נמצאים כבר באוויר.

יוסף ג'בארין: כמה זמן יעמוד לרשותם?

עבדאללה חטיב: אני לא זוכר את התאריך.

יוסף ג'בארין: שבועיים.

עבדאללה חטיב: שבועיים.

עבדאללה חטיב: אני גם אדאג לעשות ישיבות סטטוס עם ראשי הרשויות כי בסוף חשוב לי מאוד שראשי הרשויות הערביות יגישו לקולות הקוראים.

עבדאללה חטיב: אני משקף לכם כאן תמונת מצב.

עבדאללה חטיב: יש לנו בעיה ב-10 רשויות במקומיות בחברה הערבית וב-10 הרשויות המקומיות האלה אתה לפעמים לא מצליח להגיש את הבקשות, אין שם מנהל מחלקת חינוך, אין שם גזבר, אתה צריך לעמוד על המשמר על מנת שהן יגישו בקשות.

וליד טאהא: עבדאללה, כיוון שיש לנו המון אורחים, גם ב-זום וגם אנשים שנמצאים כאן ורוצים לדבר, ואני רואה המצגת שלך היא מאוד עשירה וארוכה, אנחנו לא ניתן לך לגלוש לכל דף בחופשיות אין סופית.

וליד טאהא: תתרכז במשך כמה דקות בנושאים החשובים ביותר בשבילך ואחר כך נעבור לעוד אורחים.

וליד טאהא: אני מעדיף שנתרכז בנושאים שיאפשרו למידה ב-1 בספטמבר.

יוסף ג'בארין: לכן אנחנו מתמקדים באמצעי קצה.

יוסף ג'בארין: היעד שפורסם היה ינואר 2021 ואז יהיו רק 50 אחוזים.

עבדאללה חטיב: נכון.

יוסף ג'בארין: אמרו שבינואר 2021 יגיעו ל-50 אחוזים.

וליד טאהא: אין מצב שיממשו את היעד הזה.

עבדאללה חטיב: חבר הכנסת ג'בארין, כאשר אנחנו דיברנו על התאמת המתווה לחברה הערבית, אמרנו שאנחנו רוצים שהתלמידים בחברה הערבית יגיעו יותר לבתי הספר לשעות לימוד.

עבדאללה חטיב: דברתי עם סמיר מחמיד ואמרתי שנחשוב הוא ואני יחד עם המחוז על פתרון יצירתי בשתי משמרות, משמרת בוקר ומשמרת אחר הצוהריים כדי שהתלמידים יהיו בבתי הספר.

עבדאללה חטיב: אני לא רוצה לראות תלמידים מבלים ימים רבים בלמידה מרחוק.

יוסף ג'בארין: במיוחד בסמסטר הראשון.

עבדאללה חטיב: כן.

עבדאללה חטיב: השר אמר את זה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על חטיבת ביניים ועל התיכון, יומיים לימודים אבל אם רשות מקומית רוצה לתת שלושה, ארבעה וחמישה ימים – זה להחלטת הרשות.

עבדאללה חטיב: היא צריכה גם להתאים את עצמה לזה.

סונדוס סאלח: מה לגבי ההתאמות הבריאותיות?

עבדאללה חטיב: כולל ההתאמות הבריאותיות.

עבדאללה חטיב: זה כתוב.

עבדאללה חטיב: אני סיכמתי עם ראשי הרשויות הערביות, גם עם שרף וגם עם אחמד, שיהיה לנו שולחן עגול אחד שבו אנחנו מעלים מדי יום את הצרכים של החברה הערבית ואני גם מעדכן את השר בכל הצרכים של החברה הערבית וגם את המנכ"ל.

עבדאללה חטיב: אני כל יום מעדכן את הצוות המקצועי וגם את המנכ"ל במה קורה וגם מה שמתבקש לגבי החברה הערבית כי חשוב לי מאוד שתלמידי החברה הערבית יהיו ב-1 בספטמבר במסגרת מוסדות החינוך.

עבדאללה חטיב: הלכנו מעבר לזה.

עבדאללה חטיב: אמרתי שאני רוצה לקחת ישובים שאנחנו יודעים שהתלמידים לא מגיעים לבתי הספר ואני רוצה לגייס רכזי התמדה בית-ספריים שמתקשרים יחד עם המנהלים להורים והולכים ומביאים את התלמידים מהבתים.

עבדאללה חטיב: אני לא רוצה לראות מצב שאחוז גבוה של התלמידים מהחברה הערבית חוששים להגיע לבתי הספר.

עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים לבנות את האמון בינינו לבין ההורים, לבין הרשות המקומית, על מנת שיותר תלמידים יגיעו לבתי הספר.

עבדאללה חטיב: בתקופה הזאת, המורים – 30 אחוזים עליהם דברתי – שאין להם את הרקע בלמידה מרחוק, בינתיים אנחנו עושים להם הכשרות, הכשרה והשתלמות על מנת שהם ידעו איך לפתוח חדר וירטואלי, איך להשתמש ב-זום, איך להשתמש בשיעורים המוקלטים.

עבדאללה חטיב: עד סוף החודש הזה נסיים את ההקלטה של כל השיעורים.

עבדאללה חטיב: סוגיה אחרונה בנושא של כוח אדם.

עבדאללה חטיב: התייחסתי לזה.

עבדאללה חטיב: בעיניי ההערה שלך היא מאוד חשובה.

עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים גם להשתמש במאגר וגם להתייחס לסוגיה של המורים שמועברים מהדרום.

עבדאללה חטיב: בשנה שעברה הצלחנו להעביר 120 מורים ואני חושב שגם השנה אנחנו צריכים להתייחס לזה.

עבדאללה חטיב: הסוגיה החשובה מאוד היא בנושא המענה הרגשי.

עבדאללה חטיב: פיתחנו סדרה של מערכי שיעור לתלמידי החברה הערבית על מנת לתת להם את ההרגשה של הביטחון האישי, להוריד את המתח, גם ייעודי להורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו בינתיים בתהליך ההכשרה שניתנת ליועצות בחברה ערבית על מנת שיוכלו לסייע למורים ולמנהלים לעבור את המשבר הקשה שהתלמידים בחברה הערבית חווים.

היבה יזבק: זה בכל בתי הספר?

היבה יזבק: בכל החטיבות?

עבדאללה חטיב: זה לכל שכבות הגיל.

סונדוס סאלח: האם זה כולל בתי ספר פרטיים?

עבדאללה חטיב: גם.

עבדאללה חטיב: לכולם.

וליד טאהא: תודה רבה ידידי עבדאללה חטיב.

וליד טאהא: אנחנו נאפשר לג'אבר לומר שני משפטים כי הוא צריך לצאת.

ג'אבר עסאקלה: תודה חברי ווליד, כבוד היושב ראש.

ג'אבר עסאקלה: אני לא מרגיש נוח בדיון הזה ואני חושב שעשינו טעות.

ג'אבר עסאקלה: היינו צריכים להשתמש בטרמינולוגיה של משרד החינוך, לבקש דיון על פתיחת שנת הלימודים בבתי הספר הלא יהודים.

ג'אבר עסאקלה: כלומר, אנחנו ביקשנו דיון על החברה הערבית ואנחנו התכוונו לחברה הערבית בכללותה.

ג'אבר עסאקלה: אי אפשר היום להפריד את זה.

ג'אבר עסאקלה: ממש כואב לי הלב.

ג'אבר עסאקלה: לא התקיים דיון על הערבים הדרוזים, לא התקיים דיון על הערבים הבדואים ואני אומר שיש מקום אחד שנשכח לגמרי וזה ירושלים המזרחית.

ג'אבר עסאקלה: אמנם ירושלים המזרחית תחת כיבוש, אנחנו לא מכירים בסיפוח ובכל הדברים האלה, אבל על עיריית ירושלים ומשרד החינוך לספק שירותי חינוך ומישהו צריך לטפל בזה.

ג'אבר עסאקלה: היות והנושא הזה לא נדון כאן, אני מרגיש שכל הדיון הזה קטוע והוא מתייחס לחלק מבתי הספר הערביים ולא לכולם.

ג'אבר עסאקלה: אני מצטער שאני מביא את הדברים בנימה הזאת.

וליד טאהא: אני יכול להגיד שחברי הכנסת מתחברים ולא מזדהים עם החלוקה שעושה המשרד בתוך החברה הערבית בין בדואים, דרוזים וערבים וכאילו כל אחד מהם הוא ישות נפרדת.

וליד טאהא: אנחנו כחברי כנסת שאנחנו אומרים חברה ערבית, כולנו מתכוונים שערבים הם בדואים, הם דרוזים והם ערבים.

וליד טאהא: כולם ערבים ולא כי אנחנו בעד הלא יהודים.

וליד טאהא: אני מצטרף להערה שלך.

וליד טאהא: אגב, ג'אבר, אם מדברים על החלוקה של המשרד, ללא קשר, ועדת החינוך תערוך סיור עבודה בישובים הדרוזים דווקא ב-1 בספטמבר, ביום הראשון ללימודים.

ג'אבר עסאקלה: אני מבקש שהדברים שלי ייכנסו לפרוטוקול.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: בטח.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: נאפשר לדוקטור שרף חסאן לדבר ואחר כך אנחנו נתייחס.

וליד טאהא: דוקטור שרף, תמצת את הדברים ותעלה את הנקודות החשובות ביותר כדי שהתלמיד, הילד הערבי, יקבל את הזכות ללמוד ב-1 בספטמבר.

שרף חסאן: תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

שרף חסאן: אני רוצה להודות לחברי הכנסת מהרשימה המשותפת על ההשקעה ועל המאמץ הרב שמושקע בטיפול בבעיות החינוך הערבי.

שרף חסאן: אנחנו מאוד סומכים ומשתפים פעולה כמעט כל יום.

שרף חסאן: כולכם עוסקים בנושא החינוך.

שרף חסאן: חלקכם גם באים מהרקע הזה כמורים, כאנשי אקדמיה, כמנהלי מחלקות חינוך וזה מאוד עוזר שאתם בתוך המקצוע הזה ובתוך הבעיות האלה.

שרף חסאן: כל הכבוד.

שרף חסאן: אני גם מעריך ומודה לצוות משרד החינוך שעוסק בפתיחת שנת הלימודים בחינוך הערבי.

שרף חסאן: אני רוצה לציין ולנצל את התודה הזאת כדי להגיד שבדרך כלל אנשי הצוות בחינוך הערבי במשרד החינוך עובדים הרבה יותר מהעמיתים שלהם בחינוך העברי כי לצערי מדובר בכך שאין ייצוג הולם לערבים בתוך משרד החינוך, אין ייצוג במשרות הבכירות, אין למשל מנהל מחוז ערבי כולל בצפון ובדרום, אין סמנכ"ל ערבי וזה בעייתי.

סמי אבו שחאדה: רק עבדאללה חטיב.

שרף חסאן: אני אומר את זה כי אני יודע שהם עובדים הרבה יותר מכל אחד אחר במשרד, וזה חלק מהבעיות.

וליד טאהא: גם סובלים יותר.

שרף חסאן: זה חלק מהבעייתיות הקיימת שצריך לטפל בה ולחשוב עליה ומראש לתכנן את המתווים באופן שייקחו בחשבון את החברה הערבית וגם זה בין היתר תלוי בזה.

שרף חסאן: יש במשרד החינוך אגפים ומחלקות שכמעט ואין בהם ערבים.

שרף חסאן: אנחנו הגענו לכאן, אני ואחמד ג'בארין כנציג ההורים, כי נושא החינוך הוא מאוד חשוב לנו.

שרף חסאן: חשוב לנו לפתוח את שנת הלימודים.

שרף חסאן: התלמידים שלנו הפסידו בשנה שעברה ומחודש מארס כמעט ולא התקיימו לימודים.

שרף חסאן: אנחנו מעוניינים לטפל ולעשות את כל המאמץ הנדרש כדי לפתור את עיקר הבעיות כדי שהתלמידים שלנו לא יפסידו עוד שנת לימודים.

שרף חסאן: אני רוצה להזכיר אדוני היושב ראש ווליד טאהא, שאנחנו התחלנו במשבר הזה עם פערים אדירים בחינוך שמוערכים בשלוש-ארבע שנות לימוד בין החינוך היהודי לערבי.

שרף חסאן: מצוקה קשה של 4,500 כיתות שחסרות.

שרף חסאן: 140,000 שעות לימוד חסרות בחינוך הערבי.

שרף חסאן: התקציב לילד מגיע במקרים מסוימים, בתיכון, עד כ-2,000 ומשהו שקלים.

שרף חסאן: לא במקרה המצוקה בתקופת הקורונה החמירה מאוד את המצב והביאה לאי אמון מוחלט של ההורים במערכת החינוך.

וליד טאהא: חשפה את הסוגיה הקשה הזאת.

שרף חסאן: לגמרי.

שרף חסאן: אני רוצה להציע חמש בעיות שדורשות ומחייבות טיפול מיידי וצריך לתת להן מענה.

שרף חסאן: ראשית, המצוקה בתשתיות הטכנולוגיות, מה שנקרא אמצעי קצה.

שרף חסאן: לפי המיפוי שלנו חסרים כ-140,000 מחשבים.

שרף חסאן: עשינו מיפוי לכלל חברה הערבית.

שרף חסאן: אנחנו מייצגים את כלל החברה הערבית שמספר תלמידיה הוא יותר מחצי מיליון תלמידים, כרבע ממערכת החינוך בישראל.

וליד טאהא: אתה מדבר על 140,000 ערכות.

שרף חסאן: 140,000 ערכות.

שרף חסאן: היכן שיש מחשבים והיכן שיש תשתית ראויה, ערכות.

שרף חסאן: המצוקה אדירה במיוחד שגם בחלק מהמקרים יש מחשבים אבל אין תשתיות ויוצא שכמחצית מהתלמידים מנותקים.

שרף חסאן: לא במקרה אני אומר את המספר הזה, 140,000.

שרף חסאן: מתחילים חילוקי דעות סביב המספר עם משרד החינוך אבל אנחנו לא חלוקים על התחום שעבדאללה חטיב אחראי עליו.

וליד טאהא: בשום שלב אין ויכוח עם עבדאללה.

שרף חסאן: יש לציין שבישובים הבלתי מוכרים מדובר על 50,000 תלמידים ואף מיפוי של משרד החינוך לא יגיע לתלמידים האלה.

שרף חסאן: הבעיה השנייה היא מחסור בכיתות לימוד וציינתי את הצפיפות האדירה.

וליד טאהא: לגבי הבעיה הראשונה, עבדאללה חטיב הציע את הפתרון של ערכת תקשורת עם המחשב.

שרף חסאן: זה נותן מענה בתנאי שיגיע לכולם.

וליד טאהא: כמובן.

וליד טאהא: אני רק רוצה לומר שלא נשכח את אלה שיש להם מחשב ואין להם ערכה ויש שם תשתית נמוכה.

וליד טאהא: יש תשתית אבל לא כל כך טובה וגם שם צריך לסגור את הפער.

שרף חסאן: לגמרי.

שרף חסאן: הצפיפות בחברה הערבית היא הרבה יותר גדולה ואני מציין את זה כי לפי המתווה כיתות א' ו-ב' וגני הילדים לומדים בלי פיצול.

שרף חסאן: זאת אומרת שבכיתה יכולה להיות צפיפות שמסכנת את התלמידים.

סמי אבו שחאדה: בשל החיסרון הרב בחדרי לימוד.

שרף חסאן: לגמרי.

שרף חסאן: גם זה.

שרף חסאן: אבל אני אומר שבכיתות האלה צריך לחשוב על עוד אמצעי מיגון שלא נדרשים לפי המתווה הכללי כמו למשל החוצצים האלה שאני חושב שיכול להיות שיתאימו בחלק מהמקרים.

שרף חסאן: אני רוצה לציין כאן במיוחד את בתי הספר הכנסייתיים שם לפעמים מספר התלמידים בכיתה מגיע ל-40 תלמידים וצריך לספק פתרון למקום, גם למוכר שאינו רשמי.

שרף חסאן: הבעיה השלישית היא ההשקעה הממשלתית בכלל בשיפוצים שהיא נמוכה, מה גם שהתקציב לא הגיע בגלל כל בעיות אישור תקציב המדינה.

שרף חסאן: צריך לחשוב על פתרון לבעיה הזאת.

וליד טאהא: נכון, מה גם שלרשויות אין כסף לעשות שיפוצים.

שרף חסאן: יש הרבה בעיות בטיפול הרשויות כאשר כל הזמן יש משימות חדשות.

שרף חסאן: המעורבות של הרשות המקומית היא חיונית מאוד וחשובה כדי לפתור בעיות מקומיות כי רוב המתווה בנוי על משהו דיפרנציאלי, על פתרון דיפרנציאלי לפי הישוב והצרכים של הישוב.

שרף חסאן: הרשויות המקומיות סובלות ממצוקה תקציבית גם מבחינת כוח אדם במיוחד במחלקות החינוך.

שרף חסאן: צריך לתגבר ולחזק את הרשויות המקומיות ולחשוב על פתרונות לא רק ב-10 הרשויות עליהן דיברנו ומר עבדאללה חטיב הציג אותן.

שרף חסאן: יש קשיים שונים ברשויות שונות והצוות שמועסק באגפי החינוך לא מספיק כדי לטפל בכל הבעיות שקיימות, במיוחד שצריך לתת מענים פדגוגיים מקומיים לפי המציאות הקיימת.

שרף חסאן: לגבי הנגב, שם יש בעיה חמורה.

שרף חסאן: התלמידים בישובים הבלתי מוכרים לא הגיעו.

שרף חסאן: אני רוצה לציין שמועצה אזורית אל קסום ונווה מדבר, שתיהן הודיעו שהן לא יספקו שירותי חינוך לתלמידים מהישובים שהם מחוץ לתחום השיפוט שלהן.

שרף חסאן: מערך ההסעות בעייתי ולא זוכה לאמון.

שרף חסאן: בנגב רוב בתי הספר הם במבנים יבילים שבדרך כלל הם אפילו לא תקניים.

שרף חסאן: זה אומר שתלמידים לא למדו מחודש מארס ואולי גם לא ילמדו בספטמבר, אם המתווה לא יותאם לנגב.

שרף חסאן: יש לנו הצעה, והיא מקובלת גם על המועצה האזורית לישובים הבלתי מוכרים, שהחינוך צריך להיות בתקופה הזאת, במיוחד בתקופה הזאת, בישובים עצמם.

שרף חסאן: צריך להתאים את המבנה שהחינוך יגיע לתלמידים ולא להסיע אלפי תלמידים, אולי עשרות אלפי תלמידים, במערך אוטובוסים בעייתי מאוד לבתי ספר בעייתיים.

שרף חסאן: רק להזכיר שבשנה שעברה עתרנו כדי לחבר בית ספר למים.

שרף חסאן: זו דוגמה שמראה כמה המצב שם חמור.

שרף חסאן: המתווה של הנגב צריך להיות מותאם כדי לתת מענה לצרכים של התושבים וצריך להיות בהסכמה עם התושבים.

שרף חסאן: אני שמח שבתקופה האחרונה יש הידברות בינינו לבין מר עבדאללה חטיב.

שרף חסאן: זה גם פותח אפשרות לפתרונות שעלו בשנת הלימודים הקודמת אבל לא אומצו על ידי משרד החינוך, כמו הרעיון של יותר ימי לימודים, כמו משמרות, אבל צריך להבטיח שזה ייעשה בהסכמה וזה צריך להיעשות באופן שיבטיח את בריאות התלמידים.

שרף חסאן: שלמשל תהיה הפסקה בין משמרת למשמרת כדי לנקות לפני שמגיעה הקבוצה השנייה של התלמידים.

שרף חסאן: אנחנו חושבים שבחברה הערבית יש דברים חיוביים ולא רק בעיות.

שרף חסאן: יש לנו הרבה מורים מוכשרים שלצערנו הם מובטלים.

שרף חסאן: צריך לקלוט אותם ולפתור את כל הבעיות.

שרף חסאן: המתווה של עוזרי הוראה אולי מתאים לחברה היהודית כי חסרים מורים, אבל בחברה הערבית יש לנו עודף מורים שצריך לקלוט אותם וגם לקלוט אותם בתוך החברה היהודית והמורים האלה מחכים שנים רבות לקליטה.

שרף חסאן: התקצוב הדיפרנציאלי.

שרף חסאן: זה לא קשור רק לקורונה.

שרף חסאן: הצעד הזה של משרד החינוך לגבי תקצוב דיפרנציאלי לא הושלם.

וליד טאהא: אולי נשאיר את זה להזדמנות אחרת.

שרף חסאן: זה חלק מהעניין.

שרף חסאן: בערים מעורבות יש לנו בעיות גם ספציפיות.

שרף חסאן: בערים המעורבות החינוך הערבי סובל מאפליה כפולה, גם כללית וגם בתוך הרשות המקומית.

שרף חסאן: יש בעיות מסוימת שהן ספציפיות.

שרף חסאן: רק לפני שבוע הפגנו עם בית ספר חוואר וזה גם הובא לדיון כאן.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: בחיפה.

שרף חסאן: בחיפה.

שרף חסאן: בית הספר נמצא במרכז חיפה אבל לא מחובר לאינטרנט ונתקל בכל הבעיות האחרות.

שרף חסאן: צריך לתת מענה גם לעניינים שקשורים לערים המעורבות.

וליד טאהא: תתחיל להתכנס לסיכום.

שרף חסאן: אנחנו אמנם בקשר עם מר עבדאללה חטיב אבל לצערנו הרב ישיבה עם מנכ"ל משרד החינוך עוד לא התקיימה וגם לא עם שר החינוך.

שרף חסאן: ביקשנו עם ראשי הרשויות וועד ההורים הארצי לקיים ישיבת עבודה על מכלול הדברים כי חלק מהבעיות האלה לא קשורות רק לתקופת הקורונה וצריך למצוא פתרונות הולמים.

שרף חסאן: דרך אגב, לגבי ההכשרה.

שרף חסאן: שאלת אדוני היושב ראש על ההכשרה של המורים.

שרף חסאן: אני רוצה לומר חלק מבעיית אי ההכנה של המורים וההכשרה נגרמה כי אין מספיק צוות מכשיר.

שרף חסאן: נכון שיש עבודה טובה אבל הצוות שעוסק בזה מצומצם מאוד.

שרף חסאן: אפילו אין מפמ"ר.

שרף חסאן: תפקיד מפמ"ר התקשוב בחברה הערבית לא אויש.

וליד טאהא: לדעתי בחברה הערבית אנחנו לא צריכים להסכים על עוזרי הוראה אלא אנחנו צריכים את המורים המתמחים שיהיו בכיתות כי אחרת זה בזבוז כסף.

שרף חסאן: גם בנושא החינוך המיוחד יש בעיות בחברה הערבית וצריך לגבות אותם ולתת להם מענה.

שרף חסאן: לגבי ניהול המשבר הזה, יש הסכמה גם עם ועד ההורים וגם עם הרשויות המקומיות שאנחנו צריכים לנהל את המשבר הזה באופן שיצמצם את הפגיעה בתלמידים ולכן אנחנו דואגים שיהיה קשר עם משרד החינוך.

שרף חסאן: צריך לשמור ששיתוף הפעולה יהיה מרבי אבל גם צריך לתת מענה לצרכים.

שרף חסאן: לבנו עם כל מי שעוסק עכשיו בהכנת בתי הספר – מנהלים, מורים, מנהלי מחלקות חינוך שעושים עבודה מצוינת וכל מי שעוסק בהכנה – ומקווים שהנזק יהיה כמה שפחות, במיוחד שלצערי יש כשלים של המשרד למרות שהתחילו לטפל באספקת המחשבים רק עכשיו וכבר יש כל מיני תקלות עם פרסום הקול קורא.

שרף חסאן: תודה רבה לכם.

וליד טאהא: תודה דוקטור שרף חסאן, יושב ראש ועדת המעקב לענייני חינוך בחברה הערבית.

וליד טאהא: אני מבקש להעביר אותנו לדוקטור סמיר מחאמיד, ראש העיר אום אל פאחם.

וליד טאהא: עד שנעלה את דוקטור סמיר, נשמע את אחמד ג'בארין, יושב ראש ועד ההורים הארצי.

אחמד ג'בארין: אני מברך את כולם.

אחמד ג'בארין: אני מקווה שתהיה לנו פתיחת שנת לימודים מוצלחת.

קריאה: ד"ר סמיר אתנו והוא יציג את הוועד הארצי בכל הקשור לעניין הזה.

אחמד ג'בארין: אנחנו יודעים על החוסרים שקיימים שנים רבות במערכת החינוך בחברה הערבית.

אחמד ג'בארין: אנחנו ערב פתיחת שנת לימודים בצל הקורונה, התחלנו לדבר על חמצן ושטחנו את הדברים העיקריים.

אחמד ג'בארין: יש כאן הרבה דברים עיקריים שאנחנו צריכים לתת להם מענה.

אחמד ג'בארין: אני שותף לכל מה ששרף הציג וזאת עמדה אליה הגענו ביחד.

אחמד ג'בארין: אני רוצה להעלות בקצרה כמה נקודות ולא אחזור על דברים שכבר נאמרו.

אחמד ג'בארין: רציתי להעיר הערה לגבי הנושא של היעדרות השר והמנכ"ל בפתיחת שנת לימודים בחברה הערבית, בישיבה כל כך חשובה.

אחמד ג'בארין: החברה הערבית היא כל הזמן במחסור אדיר, ועכשיו אנחנו באתגר כל כך קשה כדי להחזיר את הילדים, והם היו צריכים להיות נוכחים בישיבה הזאת.

אחמד ג'בארין: החינוך הערבי מיוצג כאן על ידי מר עבדאללה חטיב אבל אם נסתכל על המספרים של ערכות המחשב אנחנו נדע עד כמה גדולה הבעיה.

אחמד ג'בארין: אם אנחנו מדברים על 140,000, הם מדברים על 41,000.

וליד טאהא: הוא דיבר על 41,000 ללא הנגב.

אחמד ג'בארין: כל הבעיה נמצאת בחברה הבדואית.

אחמד ג'בארין: אם יש בעיה, משרד החינוך צריך לעמוד באופן יותר רציני ואחראי ולתת מענה.

אחמד ג'בארין: הישיבה הזו מדברת על היערכות לפתיחת שנת הלימודים אבל אנחנו כלל לא נערכים, המשרד לא נערך, אלא מר עבדאללה חטיב שמנסה לתת את כל התשובות.

אחמד ג'בארין: אנחנו בעצם מקבלים תשובות בסדר גודל של 40 אחוזים.

אחמד ג'בארין: אנחנו כהורים מאוד רוצים שהילדים יחזרו לבית ספר ויקבלו את כל מה שהפסידו בשנת הלימודים הקודמת.

אחמד ג'בארין: ברור שהלמידה מרחוק לא הצליחה והילדים שלנו הפסידו שליש של שנת לימודים.

אחמד ג'בארין: לצערנו הרב עם ההיערכות שאנחנו רואים אותה, אנחנו רואים שאנחנו לא הולכים לפתיחת שנת לימודים למרות שאנחנו כל כך רוצים.

אחמד ג'בארין: אנחנו בקשר עם ראשי הרשויות, עם עבדאללה חטיב ועם שרף, אנחנו כגופים מייצגים בחברה הערבית כדי שבאמת נוכל לפתוח את שנת הלימודים אבל לצערנו לפי המצב הנוכחי, משרד החינוך צריך היה להיערך עם עוזרי הוראה וזה היה צריך להיות לא בדקה ה-90 אלא לפני כן.

אחמד ג'בארין: גם בנושא מכשירי הקצה, המשרד מדבר על כך שהוא יספק אותם במהלך השנה ולא בתחילת השנה.

אחמד ג'בארין: לצערנו אנחנו לא מגיעים לשנת לימודים שתהיה רציפה.

אחמד ג'בארין: כדי שההורים ידעו שמישהו בצד השני דואג לילדים שלהם ועשה משהו, היו צריכים לעשות דברים מעשיים.

וליד טאהא: להתאים את השטח.

אחמד ג'בארין: כן.

אחמד ג'בארין: כמו שאנחנו יושבים כאן מסביב לשולחן של ועדת החינוך ויש כאן מחיצות ביני לבין עמיתיי, צריך לעשות דברים מעשיים בבתי הספר, במיוחד בכיתות הצפופות עליהן דיבר שרף חסאן.

אחמד ג'בארין: אנחנו כוועדי הורים וכהורים רוצים שהילדים שלנו יחזרו לבתי הספר אבל מצד שני אנחנו לא רואים שנעשים צעדים מעשיים בשטח.

אחמד ג'בארין: העניין האחרון הוא שיבוץ המורים.

אחמד ג'בארין: אנחנו מאוד מבקשים שלימוד ילדינו, במיוחד אלה שהפסידו לימודים בשנה שעברה, יהיה בידי אנשים שיש להם ניסיון.

אחמד ג'בארין: יש לנו מורים שמחכים בתור, קרוב ל-13,000 מורים, ואנחנו מבקשים שמי שישובצו וילמדו את הילדים שלנו יהיו מורים עם תארים.

וליד טאהא: תודה רבה אחמד, יושב ראש ועד ההורים הארצי.

וליד טאהא: דוקטור סמיר, שומע אותנו?

סמיר מחאמיד: שומע.

וליד טאהא: שלום דוקטור סמיר, ראש העיר אום אל פאחם.

וליד טאהא: עדכן אותנו גם לגבי ההיערכות של העיר אום אל פאחם וגם מהידע שלך לגבי החברה הערבית.

וליד טאהא: האם אתה חושב שהמצב שלנו יהיה יותר טוב מהשנה שהסתיימה או שאנחנו הולכים לעוד בעיה עם שנת הלימודים הבאה.

סמיר מחאמיד: תודה לכם על המפגש.

סמיר מחאמיד: תודה אדוני היושב ראש.

סמיר מחאמיד: בהתייחסות שלי אני קודם אתן סקירה כללית ואני אתייחס לכל החברה הערבית ולאו דווקא לאום אל פאחם, ואחר כך אני אתייחס לדרישות ותוך כדי אני אתייחס למה שקורה בעיר אום אל פאחם.

סמיר מחאמיד: אין צל של ספק שמערכת החינוך בכלל בחברה הערבית סבלה גם לפני הקורונה מהרבה פערים.

סמיר מחאמיד: הקורונה באה וחידדה הרבה מהדברים.

סמיר מחאמיד: הילדים שלנו מחודש מארס לא למדו.

סמיר מחאמיד: כמעט ולא למדו.

סמיר מחאמיד: למדו מספרים קטנים.

סמיר מחאמיד: אני סבור ששרף כבר התייחס לדברים האלה.

סמיר מחאמיד: היעדר תשתיות ללימוד בקפסולות ולדיגיטציה.

סמיר מחאמיד: כל הדברים האלה, אין לנו אותם כדי שנוכל לעשות את הדברים הכי טוב.

סמיר מחאמיד: בעיות של הצטיידות.

סמיר מחאמיד: בנוסף לעובדה שהמצב הכספי של הרשויות המקומיות הוא בכי רע.

סמיר מחאמיד: קם נקודת ההתחלה שלנו, נקודת הזינוק שלנו, היא בעייתית.

סמיר מחאמיד: לגבי המתווה של משרד החינוך.

סמיר מחאמיד: אני חושב - ישמע עבדאללה חטיב שיש לי הערכה גדולה אליו – שעם כל הכבוד למתווה, כתות ה' ו-ו' לפי דעתי לא ילמדו על פי המתווה הזה.

סמיר מחאמיד: אם אנחנו הולכים לגני ילדים, לכיתות א'-ב', אנחנו צריכים כיתות שלמות.

סמיר מחאמיד: כיתות ג'-ד' ילמדו בקפסולות וזה אומר שאני צריך לפצל.

סמיר מחאמיד: כולם יודעים שיש לנו מספר כיתות מצומצם בבתי הספר ולכן לפי דעתי בבתי הספר היסודיים יש לנו בעיה קריטית עם כיתות ה'-ו' וכאן צריך למצוא פתרונות.

סמיר מחאמיד: אחד הרעיונות עליו חשבנו בישוב הוא הנושא של פיצול התלמידים לשתי משמרות אבל כמי שבא ממערכת החינוך אני יודע שלשם כך צריך את הסכמת ארגון המורים ואני חושב שהם לא יסכימו.

וליד טאהא: אפשרי הוספת עוד יום לימודים?

סמיר מחאמיד: אצלנו הרבה בתי ספר מלמדים שישה ימים בשבוע אבל אני אתייחס לצמצום מספר השעות שהוא בעייתי.

סמיר מחאמיד: אני אקח כדוגמה את הנכד שלי.

סמיר מחאמיד: הנכד שלי בכיתה א'.

סמיר מחאמיד: אלמלא הבת שלי שהיא אמו והסבתא שלו שהיא אשתי, אני חושב שהילד היה יוצא עם פערים מאוד תהומיים וגדולים.

סמיר מחאמיד: לכן הנושא הזה של פיצול מספר שעות, אתה מצמצם ואתה רוצה להגדיל את מספר הימים, אז מה שווה לי לקחת את הילד שלי לעוד שעה וחצי או שעתיים לבית הספר.

סמיר מחאמיד: הנושא של מנגנון הלמידה מרחוק.

סמיר מחאמיד: לא אומץ ככלי פדגוגי ולא הייתה כל הפקת לקחים.

סמיר מחאמיד: כלומר, הייתה הזדמנות לעשות למידה והלמידה לא נעשתה.

סמיר מחאמיד: מאידך צריך לומר שמשבר הקורונה גם יצר אתגרים.

סמיר מחאמיד: כל הנושא של הדיגיטציה, זה יצר הרבה אתגרים בכל מה שקשור להוראה והערכה חלופית.

סמיר מחאמיד: לגבי הדרישות שאני חושב שצריכות להיות ממש על השולחן.

סמיר מחאמיד: דבר ראשון הוא הפעלת שיטת הרמזור במערכת החינוך כמו שהיום מפעילים את זה בישובים שלנו.

סמיר מחאמיד: צריך להתחשב בכך שמורים מאום אל פאחם יוצאים לבתי ספר אחרים, לצערי הרב לרוב לנגב, אבל גם מורים מישובים אחרים מגיעים אלינו לעיר.

סמיר מחאמיד: תלמידים מאום אל פאחם יוצאים לבתי ספר מחוץ לישוב ואנחנו גם מקבלים תלמידים שבאים אלינו מחוץ לישוב.

סמיר מחאמיד: לכן צריך לקחת את הנושא הזה בחשבון וחייבים להפעיל את שיטת הרמזור בכל מה שקשור למערכת החינוך.

סמיר מחאמיד: הנושא של תקצוב דיפרנציאלי לבתי ספר ולישובים על פי הצרכים שלהם ועל פי הבעיות שנוצרו ממשבר הקורונה.

סמיר מחאמיד: הנושא של התאמת תוכניות הלימודים לעידן החדש.

סמיר מחאמיד: חייבים גם לעסוק בנושא של התאמת תוכניות הלימודים לעידן של הקורונה ושל למידה מרחוק.

סמיר מחאמיד: הכשרות והשתלמויות לשיפור איכות ההוראה והערכה.

סמיר מחאמיד: לצערי הרב הרבה מורים והרבה מנהלים הם לא בעידן הזה.

סמיר מחאמיד: לכן צריך לעשות איזושהי הכשרה אינטנסיבית לאנשי הוראה, גם דרך ה-זום.

סמיר מחאמיד: הנושא של פתרון בעיות צפיפות ותשתיות.

סמיר מחאמיד: זו בעיה שחייבים לחשוב גם עליה לטווח הארוך וזו בעיה אמיתית.

סמיר מחאמיד: לבסוף אני רוצה להתייחס לקול קורא של עוזרי הוראה.

סמיר מחאמיד: חברים, מי שכתב את הקול קורא, הוא כלל לא התחשב בדברים שנמצאים בחברה הערבית.

סמיר מחאמיד: דרישות הסף, אם תשימו לב אליהן, קריטריון ראשון הוא 80 אחוזים מסיום דרישות לתואר.

סמיר מחאמיד: עם כל הכבוד, יש לנו אלפי בחורים שיושבים בבתים ולא מלמדים.

סמיר מחאמיד: לכן היה מן הראוי גם להתייחס לכך ותנאי הסף הזה היה צריך להיות ראשון.

סמיר מחאמיד: עכשיו אני הולך לעשות את זה, ויש לי קשר עם מנהל המחוז ואנחנו הולכים לקבל את הרשימות.

סמיר מחאמיד: נעבוד על פי הרשימות של משרד החינוך ועל פי קריטריונים ברורים לכולם ושקופים לכולם.

סמיר מחאמיד: היה מן הראוי שמשרד החינוך יפרסם את ההתניה הזאת.

סמיר מחאמיד: למשל אצלי אני צריך 78 אנשים כי יש לי 78 קבוצות חדשות.

סמיר מחאמיד: המספרים הם אדירים ברמה של ישוב ואני מבין שהרמה הזאת גם תיצור הרבה תחרות בין המועמדים כי יש לי בין 2,000 ל-3,000 בוגרים שלצערי הרב הם ללא עבודה.

סמיר מחאמיד: תודה.

וליד טאהא: תודה דוקטור סמיר.

וליד טאהא: אתה בעצמך היית מנהל בית ספר ואתה בקי בכל הפרטים.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: אני רוצה לשמוע את מודר יונס, יושב ראש ועד ראשי הרשויות.

וליד טאהא: אנחנו נשמע את דוקטור יוסף ג'בארין, יושב ראש הוועדה לזכויות הילד, שכל יום מעלה את כל הסוגיות שקשורות בילד, את כל הסוגיות הבוערות ומתקיימים דיונים חשובים.

וליד טאהא: לפני שהגענו לכאן קיימנו דיון קיימנו דיון על מסגרות היל"ה אותן הולכים לסגור ולזרוק, תרתי משמע, 8,000 ילדים ובני נוער לרחוב, לסמים, לדרך האפלה שאנחנו יודעים היכן היא מסתיימת.

וליד טאהא: אני הצעתי בוועדה של חברי יוסף ג'בארין וגם ליושב ראש ועדת החינוך שוועדת החינוך לא תאשר שקל אחד של תשלומי הורים אם לא יביאו לנו תוכנית להחזרת הפעילות של היל"ה ותוכניות אחרות.

וליד טאהא: אנחנו לא נקבל מצב שילד ייזרק לרחוק.

וליד טאהא: מונעים ממנו זכות בסיסית, מונעים ממנו את הזכות לחוק חינוך חובה.

וליד טאהא: זאת לא טובה שעושים לילדים האלה.

וליד טאהא: בבקשה ידידי יוסף.

יוסף ג'בארין: תודה חברי יושב ראש הישיבה.

יוסף ג'בארין: אכן, מה שאמרת לגבי תוכנית היל"ה, אסור לאפשר זאת.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על יותר מ-8,000 ילדים ובסיכום שלי אמרתי שאין דבר כזה שיש תלמידים סוג א' שמובטחת חזרתם ללימודים ותלמידים מסוג ב' ו-ג' שעדיין לא בטוחים שהם יכולים לחזור ללימודים.

יוסף ג'בארין: גם אלה וגם אלה זכאים לחינוך ולשוויון לפי חוק.

יוסף ג'בארין: הנושא הזה, בוודאי שהוא בגיץ והוא צריך להגיע לבג"צ אם הוא לא ייפתר.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שמי שאחראי גם בחינוך וגם באוצר יתעשת ויימצא פתרון לנושא הזה.

יוסף ג'בארין: לענייננו.

יוסף ג'בארין: גם דוקטור שרף חסאן וגם דוקטור סמיר מחאמיד התייחסו לסוגיות החשובות והבוערות.

יוסף ג'בארין: אני אוסיף ואחדד אולי דברים נוספים כדי להשלים את התמונה.

יוסף ג'בארין: לגבי תקצוב דיפרנציאלי שאולי הוא לא במוקד הדיון.

יוסף ג'בארין: עד עכשיו אין תוכנית מקיפה לתקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה.

יוסף ג'בארין: לדעתי הייתה התקדמות מאוד חשובה ומבורכת ביסודי ובחטיבות הביניים.

יוסף ג'בארין: אני הבנתי שיש מתווה מסוים לתקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה אבל עדיין אין לנו את הפרטים ואין לנו את ההיקף.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שנוכל לקבל גם את הפרטים וההיקף.

יוסף ג'בארין: כפי שאתם יודעים, שם עיקר האפליה כלפי התלמידים הערבים.

יוסף ג'בארין: מדברים על פערים מאוד תהומיים.

יוסף ג'בארין: מר חטיב דיבר על כך שמרבית, אולי 60 אחוזים, מבתי הספר הערביים בממדי הטיפוח החלשים, שש-שבע, עד 10, לפעמים הפער בין תלמיד ערבי לתלמיד יהודי יכול להגיע ל-19,000 שקלים וזה במדד הטיפוח החלש.

יוסף ג'בארין: זה נתון מדהים.

יוסף ג'בארין: אלה נתונים של משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: באמת מדהים לראות שיש עדיין פערים כאלה במערכת.

יוסף ג'בארין: הנושא של אנשי מקצוע בתוך משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: משרד החינוך מפגר לעומת משרדים אחרים בייצוג של אנשי מקצוע ערבים בתוך המשרד.

יוסף ג'בארין: תמונת המצב לא מתקבלת על הדעת.

יוסף ג'בארין: כמעט ואין אנשי מקצוע בדרג הבכיר וכמעט שאין קידום עובדים לדרגים הבכירים יותר.

יוסף ג'בארין: במערכת ש-25 אחוזים מהתלמידים הם תלמידים ערבים, זה פשוט אבסורד.

יוסף ג'בארין: שלא לדבר על כך שעד היום הדרישה שלנו לא ממומשת לגבי גוף מקצועי שינהל את החינוך הערבי.

יוסף ג'בארין: המעט שקיים זאת מועצה מייעצת לחינוך הערבי.

יוסף ג'בארין: לפני כשנתיים עתרתי לבג"צ בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: הבחירות עיכבו את ההרכב של אותה מועצה ואני מקווה שעכשיו יהיה אפשר לחזור לזה אבל כמובן זה הרע במיעוטו יחסית למה שקיים כי הדרישה שלנו היא שתהיה מועצה פדגוגית ערבית בדומה למועצה שלה החינוך הממלכתי דתי.

יוסף ג'בארין: זה אולי נושא מרכזי שמשליך גם על הטיפול של משרד החינוך בכל הסוגיות הללו.

יוסף ג'בארין: לגבי שלושת הקולות הקוראים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לדבר בעיקר על אמצעי הקצה שזה הנושא החשוב כרגע ושהוא מאוד מהותי.

יוסף ג'בארין: אני חייב לומר, כבוד היושב ראש, שאני מאוד מוטרד.

יוסף ג'בארין: שמענו אנשי חינוך ערבים, שמענו את ראש עיריית אום אל פאחם מדבר על הקושי ללמוד בכל החודשים האחרונים וכי יותרמ-50 אחוזים מהילדים לא למדו בגלל היעדר אמצעי קצה.

יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו מבינים שרק עכשיו יהיו קולות קוראים.

יוסף ג'בארין: עד שהקולות הקוראים יסתיימו ותהיה חלוקה בפועל של הערכות, מדברים על 50 אחוזים בינואר2021 וגם אז יקבלו רק 50 אחוזים מאלה שצריכים.

יוסף ג'בארין: 50 אחוזים בינואר, זה אמצע שנת הלימודים.

וליד טאהא: אנחנו כבר יודעים שאלפי ילדים ייפגעו.

יוסף ג'בארין: גם אם זה יתממש, עוד 50 אחוזים לא יקבלו.

יוסף ג'בארין: אני אומר לך שאני כבר היום מתחיל לחשוב שיכול להיות שימצאו חיסון לקורונה וזה יקרה עוד לפני שימצאו מחשב לכל ילד.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאחת ההמלצות המרכזיות בדיון הזה צריכה לומר שהמשרד צריך להאיץ את חלוקת אמצעי הקצה.

יוסף ג'בארין: אנחנו יודעים שאלה בעיקר תלמידים ערבים ותלמידים חרדים ודווקא בגלל שאנחנו יודעים את זה, אנחנו אומרים למשרד שבגלל שאלה תלמידים ערבים, יש סחבת?

יוסף ג'בארין: אני אומר את זה בפני הנהגת המשרד והחברה הערבית, אבל אני יודע שזאת לא האשמה שלהם.

יוסף ג'בארין: אלה החלטות ברמת המנכ"ל והמשרד.

יוסף ג'בארין: אני מניח שגם הם לוחצים כמונו אבל את הזעקה הזו אנחנו חייבים להשמיע בשם ועדת החינוך כי אסור שהסחבת הזאת תימשך.

יוסף ג'בארין: יש את הסוגיה שלא התייחסו אליה ואני מטפל בה דרך הוועדה לזכויות הילד, סוגיית הילדים בגיל שלוש עד חמש.

יוסף ג'בארין: אני יודע שאין פתרונות מיידיים אבל לפחות כיום צריך מתווה שיאפשר את חזרתם עם הלמידה החלקית.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת, אם תהיה למידה חלקית, אולי יתפנו כיתות ואני כמובן מודע למחסור שקיים בכיתות אבל זה יכול אולי לאפשר פתרון חלקי, לפחות לפתוח את שנת הלימודים כדי שהם לא יישארו מחוץ למערכת כאר אנחנו ממשיכים לטפל בסוגיה הזאת על מנת לאשר מוקדי שירות שיאפשרו כיתות חדשות.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה אפשרי.

יוסף ג'בארין: דיברנו עם מנהל המחוז בדרום והוא אמר שפתרון הביניים הזה אפשרי, עד שנוכל להתקדם בפתיחת מוקדי שירות חדשים במקומות שם זה אפשרי.

יוסף ג'בארין: לכשעצמה זו סוגיה כבדה.

יוסף ג'בארין: 5,000 תלמידים, 5,000 ילדים שעדיין לא מצאו את הפתרון עבורם.

יוסף ג'בארין: כבוד היושב ראש, אני מקבל מסרונים לגבי סוגיה מאוד רגישה של התלמידים הערבים הפלסטינים בירושלים המזרחית.

יוסף ג'בארין: שטח כבוש אבל ברמה אדמיניסטרטיבית חינוכית יש חובה לספק להם כיתות לימוד וכאן יש מחסור גדול שזועק לשמיים.

יוסף ג'בארין: זו סוגיה שצריך להיות מודעים לה ואולי היא מצריכה ישיבה מיוחדת ונפרדת כי לא יכול להיות מצב שילדים בגילי לימוד חובה, אין להם מקומות לימוד.

יוסף ג'בארין: אני כמובן מדבר גם על בתי ספר במוכר שאינו רשמי ולא רק בבתי הספר הרשמיים.

יוסף ג'בארין: אני חושב שסוגיית מזרח ירושלים היא סוגיה נפרדת ובואו לא נעמיק בה.

יוסף ג'בארין: ממילא משרד החינוך מכיר בכך שיותר מ-4,000 כיתות חסרות.

עבדאללה חטיב: לי יש נתון על החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: מבחינת הגשת הבקשות לרשויות המקומיות, יש לנו בסביבות 1,100.

וליד טאהא: ללא הדרוזים.

עבדאללה חטיב: לא.

עבדאללה חטיב: אני מדבר רק על החברה הערבית.

עבדאללה חטיב: כ-1,100 כיתות לימוד.

יוסף ג'בארין: זה ללא הנגב.

עבדאללה חטיב: ללא הנגב וללא מזרח ירושלים.

יוסף ג'בארין: בנגב מדובר ב-1,300 כיתות ועוד 1,200.

יוסף ג'בארין: הגענו ל-2,500.

יוסף ג'בארין: אסף ממרכז המחקר של הכנסת, מה הנתון שיש לך?

אסף: יש לנו את הנתונים על כיתות שמשרד החינוך הכיר בצורך לבנותן בשנת 2018.

אסף: אני מניח שזה לא השתנה יותר מדי אלא אולי בכמה מאות.

אסף: בסך הכול היה מדובר בכ-4,300 כיתות כשאנחנו כוללים את מזרח ירושלים, שם זה עמד על קרוב ל-2,000.

יוסף ג'בארין: אם כן, 2,500 כיתות חסרות בלי מזרח ירושלים.

וליד טאהא: זה הצורך בו הכיר המשרד.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: עוד לפני שנה וחצי אבל המצב לא השתנה.

אסף: אנחנו מדברים על 2018.

וליד טאהא: מה עם הכרה בצורך של שנה לפני?

אסף: זה כולל את זה.

יוסף ג'בארין: זה הכרה בצורך.

אסף: זה לא התקצוב.

וליד טאהא: זה הכרה בצורך.

קריאה: זה גם לא משקף את כל הצורך.

יוסף ג'בארין: זה פחות מהבקשות.

יוסף ג'בארין: זה חשוב כי אם מפצלים כיתות, בעצם בתוך בתי הספר הערביים יש בעיה קשה.

וליד טאהא: המשמעות היא שאי אפשר לפצל כיתות.

יוסף ג'בארין: כי ממילא אתה במחסור של כיתות לימוד.

וליד טאהא: נכון.

וליד טאהא: תודה רבה ידידי יוסף ג'בארין, יושב ראש הוועדה לזכויות הילד.

וליד טאהא: אנחנו ניתן זכות דיבור לחברת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: תודה רבה כבוד היושב ראש.

סונדוס סאלח: אנחנו כחברה ערבית נכנסנו למשבר הזה כשאנחנו סוחבים על הגב שלנו עוד פערים כל כך גדולים חינוכיים.

סונדוס סאלח: לצערי הרב מיום ליום הפערים ממשיכים להעמיק יותר ויותר.

סונדוס סאלח: גם כאשר הוכרז על חזרה לשגרה ככל האפשר, היה לנו חודש רמדאן שפגע בנוכחות הפיזית של התלמידים בבתי הספר.

סונדוס סאלח: אני מברכת את מר עבדאללה חטיב ואת דוקטור שרף חסאן על הקמפיין שאתם רוצים להשיק ולפרסם אותו בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: זה מאוד חשוב ליצור את האמון בין התלמידים וההורים לבין בתי הספר.

סונדוס סאלח: קידום חינוך בחברה הערבית, מעבר לזה שהוא משימה חינוכית, הוא משימה חברתית, כלכלית ופוליטית מדרגה ראשונה.

סונדוס סאלח: אסור לנו להרפות ולהרים את הכפפה בנושא הזה כי אנחנו כולנו נשלם על זה מחיר.

סונדוס סאלח: אני גאה מאוד על שיתופי הפעולה בין חברי הרשימה המשותפת שמציגים את הנושא בכוח, בענייניות, במקצועיות ובשיתוף פעולה עם נציגי המשרד ועם ועדת המעקב כי זה מאוד חשוב.

סונדוס סאלח: יחד עם זאת, המתווה לחברה הערבית עדיין מדאיג.

סונדוס סאלח: אנחנו צריכות וצריכים ללכת למתווה חדש שמוביל אותנו, גם אם הוא בטווח הרחוק, לאוטונומיה חינוכית בחברה הערבית כי כל המתווה המוצג הוא מנותק מההקשר ומהמאפיינים המיוחדים לחברה הערבית.

סונדוס סאלח: כמורה אומר לכם שהובטח שעד ינואר שמחצית מבתי הספר יונגשו ויותאמו למחצית מהתלמידים וזה מאוד מדאיג.

סונדוס סאלח: אני יודעת שעד ינואר זאת המסה הכי קריטית בה מועבר חומר לימודי בבתי הספר.

סונדוס סאלח: אלה החודשים הכי חשובים, בהם מעבירים חומר מבחינת שעות.

סונדוס סאלח: שחור על גבי לבן אפשר לבדוק בתוך בתי הספר ולראות שזה הסמסטר הראשון בו מועברים הכי הרבה חומרים ובו יש נוכחות גדולה של תלמידים בבתי הספר.

סונדוס סאלח: אלה החודשים שיש בהם מעורבות גדולה של ההורים במתרחש בבתי הספר.

סונדוס סאלח: אנחנו צריכים לדאוג בחודשים האלה לתוכנית פעולה חלופית שתפעל במקביל לספק מחשוב ולספק אלטרנטיבה לתלמידים בחברה הערבית.

סונדוס סאלח: אני מעלה בפניכם דרישה, ואני מקווה שאנחנו נוכל לעשות אותה, על מנת להדביק את הפערים ככל האפשר, לפתוח את חדרי המחשבים בכל בית ספר.

סונדוס סאלח: בכל ישוב יש לפחות שני בתי ספר ובכל בית ספר יש לפחות חדר מחשבים אחד.

סונדוס סאלח: זה אומר 30 או 60 מחשבים בישוב.

סונדוס סאלח: אפשר לקחת 60 תלמידים שסובלים מבעיות כלכליות ולפתוח להם את חדרי המחשבים שבתי הספר, לאפשר להם להיכנס לחדר הזה עם מחיצות כדי שישמרו על בריאותם.

סונדוס סאלח: משרד החינוך לא רוצה לשלב מורות ומורים מובטלים בחברה הערבית אבל אני חושבת שצריך להקנות דרגת חופש לרשויות המקומיות ולקרוא להן לגייס את אותן מורות ומורים מובטלים שמחכים שנים רבות להשתבץ בתוך מערכת החינוך.

סונדוס סאלח: זו הזדמנות.

סונדוס סאלח: לא להסתכל על הרף המינימלי שהוא 80 אחוזים סיום תואר אלא הפוך, לקחת את המורים הכי טובים, הצעירות והצעירים שסיימו את הלימודים והם מוכשרים וקיבלו השתלמויות בלימוד מרחוק והם יותר קרובים לעידן הטכנולוגי ונשבץ אותם.

סונדוס סאלח: צריך לנצל את ההזדמנות הזו כדי למנף את החינוך שלנו ולא הפוך, רק לשבץ כי סתם בא לנו לשבץ.

סונדוס סאלח: שאלה אחרונה למר עבדאללה חטיב.

סונדוס סאלח: מה קורה עם האוכלוסייה שנמצאת בסכנת קורונה בגילי 50 פלוס?

וליד טאהא: את מתכוונת לאוכלוסיית מורים.

סונדוס סאלח: כן.

סונדוס סאלח: למה לא חשבתם - אולי חשבתם ואני לא יודעת – להחליף אותם בשנה הזו ולשמור על הבריאות שלהם?

סונדוס סאלח: אפשר להחליף אותם במורות ומורים חדשים שייכנסו למערכת.

סונדוס סאלח: שאלה שנייה.

סונדוס סאלח: כולנו כאנשי חינוך יודעים ללמד דרך המסך אבל זה לא אותו הדבר כמו לימוד פרונטלי.

סונדוס סאלח: האם התבצעו הכשרות והשתלמויות למורות ולמורים אלה על מנת להעביר את המסרים בדרך הכי טובה ויעילה לתלמידים שלנו?

סונדוס סאלח: תודה רבה.

וליד טאהא: עבדאללה, תרשום לך את השאלות ואחר כך תענה עליהן.

וליד טאהא: אפשר להשלים את דבריה של חברת הכנסת סונדוס סאלח ולומר ש-80 אחוזים לימודים, זה תנאי סף לכניסה לשנת התמחות.

וליד טאהא: לכן אפשר גם לקלוט את כל אלה שרוצים שנת התמחות.

סונדוס סאלח: לפני ההתמחות, יש כאלה שסיימו התמחות.

וליד טאהא: אני מדבר על התפקיד שייעדו אותו לעוזרי הוראה ולא לעובדי הוראה.

סונדוס סאלח: יש כאלה שמוכנות להיות עוזרות הוראה ויש להן תואר והן סיימו התמחות.

סונדוס סאלח: אני חושבת שיש לתת להן עדיפות.

וליד טאהא: איה חיראדין ממשרד החינוך, שומעת אותנו?

וליד טאהא: לא.

וליד טאהא: היא לא ב-זום.

וליד טאהא: אמיתי שוחט אתנו?

אמיתי שוחט: כן.

אמיתי שוחט: שלום.

אמיתי שוחט: אני מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים.

אמיתי שוחט: שלום לכולם.

אמיתי שוחט: תודה רבה על הדיון.

אמיתי שוחט: אני רוצה לדבר על אוכלוסייה שלצערי לא קיבלה כאן התייחסות, אוכלוסייה של ילדי החינוך המיוחד, ילדים עם מוגבלות במערכת החינוך הערבית.

וליד טאהא: לפני כמה ימים קיימנו דיון מיוחד לגבי האוכלוסייה הזאת.

אמיתי שוחט: הדיון לא התייחס למאפיינים הייחודים של החברה הערבית.

אמיתי שוחט: באותו יום או כמה ימים אחר כך היה דיון על החברה החרדית ושם כן הייתה התייחסות לילדי החינוך המיוחד בחברה החרדית.

אמיתי שוחט: לכל סוג אוכלוסייה יש מאפיינים מסוימים וצריך להתייחס אליהם.

אמיתי שוחט: גם במצגת של משרד החינוך כפי שהועלתה כאן, אין התייחסות לילדי החינוך המיוחד, כיצד הם מתחילים את השנה.

אמיתי שוחט: אפילו בדוח מרכז המחקר והמידע של הכנסת הופתעתי לראות שאין התייחסות לילדי החינוך המיוחד בחברה הערבית.

אמיתי שוחט: זה מאוד מפתיע כי בחברה הערבית יש, בעיקר במוגבלויות מסוימות, שיעור גבוה יותר של ילדים עם מוגבלות, מצד אחד, ומצד שני יש בעיות רבות יותר כמו למשל מחסור במסגרות, מחסור במטפלים במקצועות הבריאות, מחסור במטפלים באומנות, פערי ידע מאוד גדולים שקיימים, שינוי עמדות.

אמיתי שוחט: יותר מזה, במצגת שהראו כאן, הראו ש-80 אחוזים מהרשויות במגזר הערבי נמצאות באשכולות 2 ו-3, אשכולות סוציו אקונומיים.

אמיתי שוחט: מחקר של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מ-2018 הראה שהשילוב של ילדים עם מוגבלות, ככל שהאשכול הסוציו אקונומי נמוך יותר, כך גם השילוב נמוך יותר.

אמיתי שוחט: זה עוד לפני שאני מדבר אתך על נושא הקורונה, כיצד נערכים לתת מענה לילדים עם מוגבלות בחברה הערבית והאם הרשויות במגזר הערבי קיבלו תקציבים להסעות ולפתיחת מסגרות.

אמיתי שוחט: אני אומר שילדי החינוך המיוחד הם ילדים שצריכים לקבל מענה, במיוחד בחברה הערבית, שם הפערים גדולים יותר, במיוחד ילדים עם מוגבלות שרוצים להשתלב בחינוך הרגיל.

אמיתי שוחט: אמרתי שבחברה הערבית הפערים גדולים יותר, במיוחד בשילוב ולכן אני חושב שכדאי לתת לזה מקום, גם אם לא בוועדה עכשיו, אבל כן במשך השנה.

אמיתי שוחט: חשוב מאוד שהוועדה תהיה במעקב גם אחר מה שקורה בחינוך המיוחד, על מה שקורה בשילוב במגזר הערבי כי חבל שהילדים האלה יהיו מתחת לרדאר וייעלמו לנו.

אמיתי שוחט: תודה רבה.

וליד טאהא: תודה רבה לך.

וליד טאהא: אמרת דברים חשובים מאוד.

וליד טאהא: אכן אנחנו מסכימים עם כל מילה שלך.

וליד טאהא: התלמידים האלה תמיד בראש מעייננו והם צריכים לקבל את מיטב השירותים שלנו, של כולנו, של הרשויות.

וליד טאהא: אנחנו העלינו את הנושאים שלהם גם בישיבה הקודמת.

וליד טאהא: תודה רבה על המעורבות שלך בעניין.

וליד טאהא: חברנו עופר כסיף, בבקשה.

וליד טאהא: אתה לא מתכוון לדבר הרבה.

עופר כסיף: לא.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: אני מתנצל שהגעתי באיחור בגלל הימשכות ישיבת ועדת החוקה.

עופר כסיף: אני מניח שאני חוזר על דברים שנאמרו אבל בכל זאת אני אומר.

וליד טאהא: בוועדת החוקה יש תוצאות?

עופר כסיף: עדיין לא.

עופר כסיף: אולי אחר כך תהיה הצבעה.

עופר כסיף: יש תוצאות אבל הן לא מעודדות.

עופר כסיף: אני רוצה לגעת בשתי נקודות שעולות מהמסמך של ועדת המעקב שאני חושב שהן נקודות – אני משוכנע – שהועלו קודם אבל בכל זאת אני רוצה להזכיר אותן.

עופר כסיף: קודם כל, האפליה כלפי הציבור הערבי בכל המישורים, ובעניין שלנו בעניינים שקשורים למערכת החינוך, זאת אפליה ידועה שנמשכת שנים ולכן מה שנדרש בסופו של דבר זה פתרון מערכתי, פתרון יסודי מעמיק, שאנחנו לא עוסקים בו כרגע, אבל בוודאי זה דבר שנדרש.

עופר כסיף: כאמור, אני רוצה לגעת בשתי נקודות.

עופר כסיף: הסתכלתי על הרשימה של הישובים בכל מה שקשור לנגישות לאמצעי קצה, בין אם אלה תשתיות, ואני לא יכול להגיד שנדהמתי אבל ראיתי שיש מקומות, בעיקר בנגב, ש-40 אחוזים מהתלמידים, אין להם.

עופר כסיף: 40 אחוזים.

עופר כסיף: עשיתי חישוב כדי לראות וראיתי שלמשל בלקיע 40 אחוזים מהתלמידים, אין להם מחשב.

עופר כסיף: ברהט, 17 אחוזים.

עופר כסיף: בערערה שבנגב, 18 אחוזים.

עופר כסיף: בכסייפה, 31 אחוזים.

עופר כסיף: בתל שבע, 24 אחוזים.

עופר כסיף: זאת כמובן תוצאה של אפליה שנמשכת שנים, הפקרה וזלזול.

עופר כסיף: כשמדברים עכשיו בתקופת הקורונה על למידה מרחוק, אני שואל אלה רטורית והיא איך בדיוק מצפים שתלמידים יקבלו את מה שזכותם לקבל?

עופר כסיף: וצריך להדגיש, זאת זכות ולא חסד.

עופר כסיף: איך תלמידים יכולים לקבל את מה שזכותם לקבל כאשר מדובר באחוזים כל כך גבוהים – ונתתי רק כמה דוגמאות בולטות אבל זה מופיע לכל אורך הדרך ולא רק בנגב אלא שבנגב זה בולט במיוחד - שצריך לספק להם מחשב כאשר אין להם אמצעי קצה ו/או תשתיות מתאימות.

עופר כסיף: איך יספקו לתלמידים למידה מרחוק כאשר זאת התוכנית כרגע, כשהלימודים מתחילים עוד שבועיים?

עופר כסיף: איך?

עופר כסיף: אם כן, הדבר הראשון הוא כל מה שקשור לאמצעי קצה וכמובן זה חלק מהשאלה היותר כללית של תקצוב.

עופר כסיף: השאלה השנייה שאני לא יודע אם היא עלתה כאן, ואולי אדוני היושב ראש, אתה גם תגיד לי שזה לא כל כך רלוונטי לדיון אבל אני בכל זאת אנסה.

עופר כסיף: אני מדבר על התוכן.

עופר כסיף: אנילא יודע אם דיברתם על זה.

עופר כסיף: התוכן של הלימוד.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: דובר על הכול.

עופר כסיף: בכמה משפטים קצרים.

עופר כסיף: אני לא אאריך.

עופר כסיף: לא יעלה על הדעת שלמעלה מ-20 אחוזים מהתלמידים שהם תלמידים ערבים פלסטינים, שהם גם – בוא נחדד ונזכיר – ילידים של המקום, לא ייתנו להם את האפשרות הבסיסית, שזאת גם זכות ולא חסד, ללמוד על החברה שלהם – ספרות, היסטוריה, גיאוגרפיה, כל המקצועות הללו שלמעשה מערכת החינוך מונעת מהם ללמוד.

עופר כסיף: אני מזכיר לכם רק דוגמה אחת שהייתה לפני למעלה מ-20 שנים, כשיוסי שריד רצה להכניס ללימודים שירים של דרוויש.

אוסאמה סעדי: הכניס.

אוסאמה סעדי: לא רק רצה להכניס.

עופר כסיף: כן, אבל מה קרה לזה אחר כך?

אוסאמה סעדי: נכון, אבל הוא הכניס.

עופר כסיף: איזו מלחמה עשו?

עופר כסיף: לא יעלה על הדעת גם מבחינת התוכן.

עופר כסיף: גם זה סוג של אפליה.

וליד טאהא: גם טבח כפר קאסם עלה לתקופה קצרה ביותר.

עופר כסיף: מספר האזרחות, להיות אזרחים בישראל, הוציאו את כל הפרק על החברה הערבית בישראל.

עופר כסיף: הכניסו משהו שמכנים מיעוטים.

עופר כסיף: משהו כללי כזה.

וליד טאהא: כן.

וליד טאהא: לא יהודים.

עופר כסיף: הדברים האלה מתחברים.

עופר כסיף: האפליה בתקצוב, בתשתיות וכן הלאה, יחד עם האפליה בתכנים, זאת הדרה שבמדינה מתוקנת לא יכולה להתקיים.

עופר כסיף: תודה.

וליד טאהא: תודה רבה חבר הכנסת עופר כסיף.

וליד טאהא: אנחנו עוד מעט ניתן למר עבדאללה חטיב לסכם.

וליד טאהא: תרשום לך את הנקודות בהן תרצה לסכם.

וליד טאהא: איה לא ב-זום.

זאב גולדבלט: למה לא נותנים לדבר לעלי בולבול שהוא נציג הנהגת ההורים הארצית?

וליד טאהא: יש לנו כאן את אחמד ג'בארין.

זאב גולדבלט: אלא שאותו אף אחד לא בחר והגוף היציג של ההורים בישראל, כפי שמוכר על ידי משרד החינוך, זאת הנהגת ההורים הארצית ולהם אתם לא נותנים לדבר.

וליד טאהא: אנחנו שמענו את הדעה של ההורים והסתפקנו בזה.

וליד טאהא: אין לנו עוד הרבה זמן.

קריאה: זה חוזר על עצמו.

קריאה: הכול פוליטיקה מה שמתרחש כאן.

קריאה: שלום, להתראות אדוני היושב ראש.

וליד טאהא: אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: תודה לך אדוני היושב ראש.

אוסאמה סעדי: בתחילת הישיבה הייתי כאן ובירכתי אותך חברי מר עבדאללה חטיב וגם את שרף שנמצא אתנו.

אוסאמה סעדי: יש לי שאלה אליכם בעניין של תעודת הזכאות של הבגרות.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקבלים המון פניות – גם אתה אדוני היושב ראש וגם חבריי כאן – וכולם שואלים בעניין תעודות הזכאות.

וליד טאהא: כבר שנים מדברים על זה.

עבדאללה חטיב: אבל גם פתרנו את זה.

וליד טאהא: נכון.

וליד טאהא: הייתי באגף החינוך.

אוסאמה סעדי: פתרנו ולא פתרנו.

וליד טאהא: התחלתי לטפל בזה עת הייתי מנהל בית ספר ועוד לא סיימנו לדבר על זה.

אוסאמה סעדי: אולי כשתהיה שר חינוך, תפתור את זה.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד כי המועדים להרשמה לאוניברסיטאות, בעיקר בתחומי הרשות הפלסטינית וגם בחוץ לארץ, מתקרבים ולמעשה הם מבקשים את תעודות הזכאות.

אוסאמה סעדי: נקודה שנייה שהעליתי ואני מבקש להדגיש אותה היא אלפי המורים שעכשיו עומדים לקלוט הן במערכת החינוך והן ברשויות המקומיות כעוזרי הוראה ומורים.

אוסאמה סעדי: כאן אני מעלה שתי סוגיות שאני בטוח שהחברים שדיברו לפני העלו אותן וגם אני שאלתי אותך בתחילת הישיבה אבל חשוב לנו לקבל תשובות כי אנחנו מוצפים בפניות גם בנושא הזה.

אוסאמה סעדי: לקלוט את המורים שנמצאים במאגר וכבר שנים מובטלים.

אוסאמה סעדי: הנקודה שהעלה כבוד היושב ראש היא לתת קדימות למורים ולמורות שמלמדים בדרום ועכשיו יש הזדמנות שהם יחזרו ללמד.

אוסאמה סעדי: עבדאללה, עזוב אותנו מהמחשב והניקוד, אנחנו כבר לא מבינים את המחשב, מה הוא עושה ומה הוא לא עושה.

וליד טאהא: בהזדמנות אחרת נקיים דיון על המחשב הזה.

וליד טאהא: אני כבר מאסתי במחשב הזה ולא מהמחשב כמו מהעוסקים בהניהול שלו.

אוסאמה סעדי: אמרתי ואני חוזר ואומר שאני פותר בעיות, אנחנו פותרים בעיות, במשרד הפנים, במשרד התחבורה, במשרד העבודה והרווחה, במשרד המשפטים ובכל המקומות, אבל תאמין לי שאני אפילו לא יכול לומר שהצלחתי לפתור בעיה אחת של העברת מורה או מורה מהדרום לצפון.

אוסאמה סעדי: שנים.

אוסאמה סעדי: זה לא יכול להיות.

אוסאמה סעדי: המחשב הארור הזה, כל פעם אומרים לי שבשנה הבאה היא כבר במקום ראשון.

אוסאמה סעדי: אני בא בשנה הבאה, היא לא במקום הראשון אלא ירדה למקום השלישי.

וליד טאהא: המחשב הזה הוא טרור.

וליד טאהא: תדע שגם מקרים הומניטריים ואנושיים שאמורים להיות מטופלים לפנים משורת הדין, גם מקרים כאלה לא נענים וזה איום ונורא.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר, עבדאללה, זאת באמת הזדמנות כשאתה מדבר על קליטת עוד 2,500 מורים.

אוסאמה סעדי: זה באמת לתת העברות ולתת ניקוד גבוה על מנת שאת המקרים ההומניטריים האלה שנמשכים שנים יפתרו.

אוסאמה סעדי: לא יכול להיות שעכשיו מערכת החינוך תקלוט עובד חדש למערכת ותשים אותו במקום המגורים שלו או בקרבת מקום ואלה שכבר שירתו שנים על גבי שנים, 20 ו-30 שנים, נגיד להם שיישארו שם.

אוסאמה סעדי: אין צדק.

וליד טאהא: לא אכפת להם מהם.

אוסאמה סעדי: הנקודה השנייה היא הכרה בהתמחות.

אוסאמה סעדי: זה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אני יודע שמאות ואלפים מחכים להתמחות ואין להם הזדמנות לעשות אותה.

אוסאמה סעדי: עכשיו יש הזדמנות, תנו להם לעשות את ההתמחות ותכירו בהתמחות הזאת.

אוסאמה סעדי: נקודה אחרונה שגם הדגשתי ושאלתי עליה היא לגבי מחשב לכל ילד.

אוסאמה סעדי: אנחנו שמענו משר החינוך שזה עומד להתבצע דרך מנהלי בתי הספר.

אוסאמה סעדי: זאת אומרת, נותנים את זה למנהלים והמנהלים מחלקים לתלמידים שאין להם.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד, ואם אתם צריכים כאן את העזרה שלנו כחברי כנסת ללחוץ על השר ועל המנכ"ל כדי לקבל את האחוז, אנחנו כאן.

אוסאמה סעדי: זה לא רק האחוז כמו האחוז שלנו באוכלוסייה אלא כאן אנחנו צריכים לקבל את הרוב המוחלט של ה-144,000 שצריכים ללכת לאוכלוסייה הערבית שהיא חלשה.

אוסאמה סעדי: במיוחד כאשר אנחנו מדברים על למידה מרחוק, חשוב מאוד שלכל תלמיד יהיה את המחשב הזה.

אוסאמה סעדי: תודה.

וליד טאהא: תוכנית מחשב לכל ילד דווקא ממומנת על ידי משרד ראש הממשלה ולא על ידי משרד החינוך.

וליד טאהא: תודה רבה חברי אוסאמה סעדי.

וליד טאהא: אנחנו ניתן לך מר עבדאללה חטיב לסכם בכמה נקודות וגם לענות על השאלות שנשאלו על ידי החברים.

עבדאללה חטיב: אני אתן לשאדי סכראן להתייחס לנושא של הבגרות.

עבדאללה חטיב: כבר מעל שבועיים אנחנו מקיימים דיונים עם אגף הבחינות ועם האוניברסיטאות ואני רוצה ששאדי יעדכן.

וליד טאהא: מפקח באגף הבחינות, שאדי סכראן, בבקשה.

שאדי סכראן: נכון.

שאדי סכראן: ממונה מגזר ערבי באגף הבחינות.

וליד טאהא: ממונה חברה ערבית.

שאדי סכראן: כמו כל שנה אנחנו מפעילים מנגנון של זירוז הנפקת גיליונות הציונים בחברה הערבית במיוחד לצורכי לימודים בחוץ לארץ.

שאדי סכראן: בדרך כלל, כמו בכל שנה, אנחנו נערכים לקראת סוף אוגוסט ורק אז אנחנו יכולים לשחרר את כל הציונים, במיוחד לתלמידי החברה הערבית שלומדים בחוץ לארץ.

שאדי סכראן: אין לנו בעיה באי מתן ציון לתלמיד הערבי או לכל תלמיד אחר שנמצא במדינת ישראל.

שאדי סכראן: כל האוניברסיטאות המוכרות והגדולות, אנחנו בממשקים גבוהים אתן.

שאדי סכראן: כשמתפרסמים הציונים בבתי הספר, במקביל הציונים מגיעים לאוניברסיטאות.

שאדי סכראן: זאת אומרת שכל תלמיד עם תעודת זהות יכול לומר לאוניברסיטה והוא רואה את הציונים.

שאדי סכראן: הבעיה שלנו היא עם התלמידים שלומדים בחוץ לארץ.

שאדי סכראן: כפי שאמרתי, בכל שנה אנחנו פונים לכלל בתי הספר בכל הארץ ופונים לכלל התלמידים שרוצים ללמוד בחוץ לארץ, שיעביר אלינו את השמות חודש לפני ואנחנו נערכים לזרז שלהם את מערך הציונים.

שאדי סכראן: הבעיה השנה, כמו שאתם יודעים, נחת עלינו וירוס הקורונה ואפילו מערך מבחני הבגרות הורחב.

שאדי סכראן: בעבר קיימנו את מבחני הבגרות במשך חודש שלם אבל השנה קיימנו במשך כחודש וחצי ואפילו נתנו מועד מיוחד לתלמידים שחלו או שהיו בבידוד.

שאדי סכראן: עם כל האיחור הזה, אגף הבחינות עושה כל מאמץ לשחרר את הציונים באמצע ספטמבר.

שאדי סכראן: האיחור שלנו מצד האגף הוא של כשבועיים.

שאדי סכראן: הבעיה היא רק לגבי אוניברסיטאות בחוץ לארץ.

שאדי סכראן: הייתי בשיחות עם חברי כנסת רבים, גם עם החינוך הערבי וגם עם ועדת הבחינות וההצעה שלנו, כמו שעשינו כל שנה, אנחנו יכולים להנפיק מסמך, אסמכתא, מהאגף עצמו שמסביר את אופן ההתנהלות בתקופת הקורונה.

שאדי סכראן: בשנה שעברה הנפקנו איזשהו מכתב הבהרה לתלמידים בחוץ לארץ, דבר שעזר מאוד.

שאדי סכראן: אני חושב שגם השנה נבצע את שיתוף הפעולה והאיחור כביכול לכל התלמידים שלומדים בחוץ לארץ, הדבר פתיר.

אוסאמה סעדי: מה הצפי?

שאדי סכראן: אמצע ספטמבר.

וליד טאהא: יש מקרים שצריך לעשות יותר מזה.

שאדי סכראן: אנחנו נעביר את הציונים עד אמצע ספטמבר על מנת שהם יחכו בנושא של תפיסת התלמידים כי גם בשכם וגם במקומות אחרים כבר דיברו אתנו וביקשו מכתב כזה ואנחנו נעביר להם מכתב כזה.

וליד טאהא: תודה רבה.

וליד טאהא: עבדאללה, בבקשה.

עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של העברות מורים ונושא שיבוץ המורים.

עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר לכם שזאת סוגיה שהיא מאוד מטרידה בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: כל שנה מגישים בקשות, כולל העברות, כ-18,000 בקשות מתוכן נענות כ-2,500.

וליד טאהא: העברות מאזור לאזור או בתוך הישובים?

עבדאללה חטיב: העברות, שיבוץ והשמות מאזור לאזור וגם בתוך הישוב.

וליד טאהא: כמה בקשות מוגשות לעבור מאזור לאזור?

עבדאללה חטיב: לפני שבוע אירחתי את חברת הכנסת סונדוס ואמרתי שנבדוק את המקרה הספציפי.

עבדאללה חטיב: עברנו מקרה ספציפי ואני הראיתי לה שהמערכת הזאת מתנהלת בצורה כזאת שאתה רוצה מורה לאנגלית במקום מסוים, אתה מבקש מורה לאנגלית, המערכת מציעה לך את המורים לפי הניקוד שלהם.

עבדאללה חטיב: הניגוד שלהם מחושב לפי דרגת התואר, לפי ממוצע הציונים בתואר, לפי מבחן הבקיאות באנגלית ולפי מרכז הערכה שהוא חדש.

עבדאללה חטיב: מורים יכולים לחכות 15 שנים והם לא משובצים וזאת מסיבה אחת, כי חלק מהמורים ניגשים למבחני הבקיאות ומקבלים ציונים מאוד גבוהים, ניגשים למרכז ההערכה שהקמנו השנה ומקבלים ציונים מאוד גבוהים ואז אוטומטית הם עוברים להיות הראשונים בתור.

וליד טאהא: ואז מה אומרים אלה שמתחתם?

וליד טאהא: שמישהו משחק בניקוד.

עבדאללה חטיב: אני אשמח מאוד להציג פעם את שיטת ניהול המועמדים.

עבדאללה חטיב: אני מוכן לעבור אתכם על כל השמות כדי שתראו שהמדורגים בראש הרשימה הם אלה שיש להם ממוצע מאוד גבוה, הם אלה שעברו אלת מבחני הבקיאות והם אלה שעברו את מבחני מרכז ההערכה.

עבדאללה חטיב: זה הקריטריון היחידי.

עבדאללה חטיב: הסוגיה של העברת המורים מהדרום, זאת סוגיה שדיברתי עליה עם סוניה.

עבדאללה חטיב: אנחנו השנה, עד ה-31 באוגוסט, נעביר מורים.

וליד טאהא: היא ענתה לך?

עבדאללה חטיב: כל יום אני בקשר אתה.

וליד טאהא: שמח בשבילך.

וליד טאהא: אותנו כחברי כנסת היא לא סופרת.

וליד טאהא: צריך לבדוק משפטית מה צריך לעשות עם פקיד שלא עונה לחבר כנסת.

עבדאללה חטיב: יש מקרים ייחודיים שאנחנו מתייחסים אליהם ואני רוצה להתייחס למקרים הייחודיים כמו האישה מערבה שבעלה נרצח, כמו הבעל בדיר אל אסד שילדיהם נפטרו וכמו המורה מכפר קארה שגם לגביה קיבלתי פניה כי שם היה אסון מאוד כבד.

עבדאללה חטיב: העברתי לסוניה ואנחנו מחכים עכשיו להמלצה שהיא המלצה של היועצת המשפטית.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך שיש מקרים ייחודיים שאנחנו מוכנים להתייחס אליהם.

וליד טאהא: אני אבוא אליכם עם רשימה מסודרת של כל המקרים ההומניטריים.

וליד טאהא: אנחנו נפעל בכל הדרכים שמקרים כאלה יטופלו.

וליד טאהא: אין מצב שלא יטופלו.

עבדאללה חטיב: לגבי ההכרה בסטטוס.

עבדאללה חטיב: אני אומר לך מתוך ניסיון אישי שאני קודם כל התנגדתי אבל אחרי כן ראיתי שעוזרי ההוראה הם לא אמורים להחזיק קבוצה של תלמידים אלא הם יתעסקו בקבוצה מצומצמת של תלמידים ולכן זאת לא מוגדרת כיתה.

וליד טאהא: גם ההקצאה של הכסף שם היא שונה.

עבדאללה חטיב: הם לא מוגדרים כמי שמלמדים כיתה שלמה ולכן זה בעייתי להכיר להם כהתמחות.

עבדאללה חטיב: אני אומר לכם שאנחנו נדאג יחד עם הרשויות המקומיות לקחת את האנשים הכי טובים לסוגיה הזאת.

עבדאללה חטיב: בנושא של מחשב לכל ילד.

עבדאללה חטיב: בנוסף לתוכנית של המשרד, יש את התוכנית של משרד ראש הממשלה, מחשב לכל ילד, ויש ישובים ערביים שכבר קיבלו.

עבדאללה חטיב: חברת הכנסת סונדוס התייחסה לנושא הפערים ביכולות של המורים.

עבדאללה חטיב: אנחנו במהלך אינטנסיבי של הכשרה של כ-10,000 מורים מהחינוך הערבי בנושא של למידה מרחוק, אסטרטגיית הוראה של למידה מרחוק.

עבדאללה חטיב: בשבוע שעבר פרסמנו והתחלנו בנושא של הכשרת המורים.

סונדוס סאלח: אתם עושים הכשרה ב-זום?

עבדאללה חטיב: כן.

עבדאללה חטיב: ב-זום.

עבדאללה חטיב: הכשרה שהיא מאוד חשובה.

עבדאללה חטיב: הסוגיה של פתיחת חברי המחשבים.

עבדאללה חטיב: אני חושב שזאת הצעה שהיא מבורכת.

עבדאללה חטיב: אני אדאג להעביר את המסר הזה גם למנהלים.

עבדאללה חטיב: ראיתי יוזמה כזאת בשייח' דנון כשהמנהל פתח את בית הספר ונתן גם עמדות לתלמידים.

עבדאללה חטיב: מורות מובטלות.

עבדאללה חטיב: אני אומר לכם שאני רוצה לקחת חלק מהמורות האלה, ואני דיברתי גם העמיתים שלי במשרדי ממשלה שונים, ולעשות להן הסבה מקצועית ולמצוא מקומות העסקה חוץ ממסגרת החינוך.

עבדאללה חטיב: אנחנו חיים היום באשליה.

עבדאללה חטיב: אנחנו מכשירים מורים והמורים האלה יוצאים עם תעודה והם לא יכולים לעבוד במשרד החינוך.

וליד טאהא: עבדאללה, נסתפק בדברים האלה.

וליד טאהא: אני רוצה להודות לך.

וליד טאהא: הרבה תודות על כל המאמצים שאתה עושה לטובת הילדים הערבים.

סונדוס סאלח: באמת, כל הכבוד.

וליד טאהא: כל מה ששמעת כאן, אין שום דבר שמופנה אליך באופן אישי.

סונדוס סאלח: הוא יודע כמה אנחנו מעריכים.

וליד טאהא: אנחנו יודעים איזו השקעה אתה משקיע בתחום הזה לאורך שנים רבות ואנחנו רוצים להודות לך.

עבדאללה חטיב: חשוב לי לתת תשובה לשאלת חבר הכנסת יוסף ג'בארין בנושא התקצוב הדיפרנציאלי בחטיבה העליונה.

עבדאללה חטיב: התחלנו בו כבר בשנה השנייה עם 106 בתי ספר, תקציב בסך 530 מיליון שקלים למשך חמש שנים.

עבדאללה חטיב: עם סיום הפיילוט הזה, זה יורחב לכלל בתי הספר התיכונים בחברה הערבית.

עבדאללה חטיב: אין לי שום בעיה, ברגע שתהיה פנייה, אנחנו נוכל להעביר את רשימת בתי הספר ששולבו במסגרת התקצוב הדיפרנציאלי.

וליד טאהא: תודה.

וליד טאהא: תודה גם לשאדי, לדוקטור שרף, לאחמד, לסונדוס, ליוסף ולכל האורחים שלנו ב-זום.

וליד טאהא: תודה רבה לכולכם.

וליד טאהא: בתום הדיון הגיעה הוועדה למסקנות הבאות ואלה דברי הסיכום של הוועדה.

וליד טאהא: הוועדה מצינת שבניגוד לשנים קודמות, לצערה, לצער הוועדה, המנכ"ל לא השתתף בישיבה.

וליד טאהא: הוא היה אמור להשתתף.

וליד טאהא: הוועדה מבקשת דיון והיערכות לפתיחת שנת הלימודים בנגב - כתוב כאן בחברה הבדואית אבל מדובר בחברה הערבית בנגב – שיש לה בעיות ייחודיות.

וליד טאהא: בתי ספר יפעלו שישה ימים בשבוע.

וליד טאהא: התלמידים ילמדו במשולב בלמידה מרחוק ובתוך בתי הספר ובקבוצות קטנות.

וליד טאהא: הוועדה דורשת להאיץ את אספקת אמצעי הקצה לתלמידים.

וליד טאהא: לא ניתן להמתין עד סוף שנת לימודים תשפ"א ואף לא עד סוף חודש ינואר 2021.

וליד טאהא: יש צורך בתקצוב דיפרנציאלי בחטיבה העליונה.

וליד טאהא: הוועדה מבקשת ממשרד החינוך את תוכנית התקצוב הזו.

וליד טאהא: הוועדה קוראת למשרד החינוך להאיץ בניית כיתות חסרות.

וליד טאהא: המשרד הכיר בצורך של כ-2,500 כיתות אך הצורך האמיתי גדול יותר.

וליד טאהא: הוועדה מבקשת לתגבר את הרשויות המקומיות הערביות כדי שיוכלו לספק שירותי חינוך הולמים.

וליד טאהא: שוב, תודה.

וליד טאהא: הישיבה נעולה.