הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 49, 2020-08-17 11:00

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לכולם.

יפעת שאשא ביטון: ברשות

יפעת שאשא ביטון: כם אני פותחת את דיון הוועדה בנושא מתווה לפתיחת השמים לנכנסים וליוצאים מישראל, ישיבת מעקב.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו למעשה מקיימים זה הדיון השלישי כבר כדי גם לבחון את המתווה שמוצע, אבל גם להעלות מספר שאלות, לפחות בעקבות מה ששמענו בדיווחים השונים וגם ממה שקיבלנו כחומרים לוועדה.

יפעת שאשא ביטון: מה שאני ארצה שתתייחסו בדברים זה לקריטריונים שלפיהם נקבעו המדינות הירוקות, אותן מדינות שנתתם בצ'ק ליסט שאפשר להגיע מהן ללא בידוד.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אומר, ואחר כך עורך דין שפרכר יוכל להרחיב, שמבדיקה שלנו, כשאנחנו הסתכלנו על רשימת המדינות ראינו שיש מדינות שמצבן טוב יותר מבחינת התחלואה, או לפחות מבחינת המדדים שאתם קבעתם, דוגמת צרפת, נורבגיה, שבדיה, שהן לא נכללות בתוך הרשימה, אל מול, למשל, בולגריה שכן נכללת.

יפעת שאשא ביטון: אם תרצו אנחנו נרחיב, אבל זה מוביל אותנו לשאלה מה הקריטריונים.

יפעת שאשא ביטון: שימו לנו את זה בצורה מדידה.

יפעת שאשא ביטון: שאלות נוספות זה שישראלים יכולים להתנייד בלי בידוד בין המדינות שקבעתם, המדינות הירוקות, זאת אומרת לצאת לשם ולחזור משם, למה לא פותחים לתיירים מהמדינות הירוקות?

יפעת שאשא ביטון: הרי הם מגיעים ממדינה ירוקה למדינה אדומה, חוזרים חזרה למדינה הירוקה שלהם, שום סיבה שלא נקבל תיירים.

יפעת שאשא ביטון: דבר נוסף שהגיע גם לפתחה של הוועדה זה שאנשים שחלו בקורונה, וכאן בישראל גם אם הם פגשו בחולה מאומת הם לא נדרשים בבידוד, אם הם חוזרים ממדינה אדומה הם כן נדרשים בבידוד.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת יש פה משהו בהנחיות, אז אנחנו נשמח שאתם תחדדו ותעבירו מסר שהוא ברור, ואם צריך לעדכן את מי שצריך אז גם לעשות את זה.

יפעת שאשא ביטון: יש עוד דברים נוספים, אנחנו נציג אותם תוך כדי דיון, אבל באמת מה שחשוב לנו בעיקר זה הנושא של הנתונים, הנושא של הקריטריונים, חשוב לנו להבין בדיוק איך נקבעה רשימת המדינות ואני ככה אזרוק לחלל האוויר, אולי עד סוף הדיון גם תוכלו לתת לזה תשובה, האם האופן שבו אנחנו בודקים את הנתונים, או אנחנו מציגים את הנתונים כאן במדינת ישראל זה מה שהופך אותנו למדינה אדומה ואולי אם היינו עושים את הדברים באופן אחר מבחינת הצגת הנתונים יכול להיות שהיינו מוגדרים אחרת.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו יכולים להסתכל על מספר החולים הקשים, אנחנו יכולים להסתכל על מספר הנפטרים ביחס לאוכלוסייה, אם אנחנו נבדוק את זה ביחס למדינות אחרות יכול להיות שנמצא שאנחנו במקום אחר לגמרי, אני אשמח שגם לזה תינתן התייחסות.

אלעזר שטרן: גברתי, שאלה אחת, האם העיקרון הבילטרלי הוא עיקרון שמנחה, בהמשך לשאלות שלך, האם זה חלק מהקריטריונים הבילטרליים?

אלעזר שטרן: זאת אומרת גם אם יש מדינות ירוקות אנחנו לא מקבלים בגלל שהם לא מקבלים מאיתנו.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, אז יתייחסו גם לזה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: איתן בן דוד, מל"ל, סקירה קצרה ואחר כך נשמע את המתווה.

יפעת שאשא ביטון: איתן לא נמצא.

יפעת שאשא ביטון: יש לנו נציג מל"ל אחר?

לאה גופר: אני לא רואה.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו נעבור לראש רת"א, ליואל פלדשו.

יפעת שאשא ביטון: הוא יציג לנו את המצגת, כולל המתווה.

יפעת שאשא ביטון: אחר כך אנחנו נשמע את משרד הבריאות מתייחס גם למתווה וגם לשאלות שהועלו כאן.

יפעת שאשא ביטון: יש לכם זמן בעצם לקבל גם תשובות אם אין לכם תשובות לכול.

יואל פלדשו: בוקר טוב.

יואל פלדשו: תודה לך ותודה לחברי הכנסת.

יואל פלדשו: אני רוצה לומר לכם שהעבודה על המתווים התחילה באפריל, באמצע אפריל כבר הצגנו לפרופ' סדצקי מתווה לתנועת נוסעים לארץ, מוגבלת עם בדיקות, היא שלחה אותנו לבוא במאי, באמצע מאי, אחרי עבודה שכללה את כל בעלי העניין, חברות התעופה, רש"ת, משרדי חוץ, כלכלה, תחבורה ומל"ל, הצגנו מתווה שמדבר על איך נעים בין ישראל, שהייתה אז מדינה בעלת תחלואה נמוכה, קרי ירוקה, ובין מדינות אירופאיות.

יואל פלדשו: באותה עת רוב המדינות היו אדומות והעיקרון היה הסכם בילטרלי.

יואל פלדשו: זה מה שמשרד הבריאות רצה.

יואל פלדשו: עד שהם התקדמו אנחנו הפכנו לאדומים.

יואל פלדשו: במתווה הירוק הותרה כניסת זרים, ללא בדיקות וללא בידוד לישראלים.

יואל פלדשו: המתווה הזה לא הצליח להתקיים בגלל המציאות בשטח.

יואל פלדשו: מה שכן התקיים באותו פרק זמן קצר, ישראל הירוקה לא נתנה לזרים להיכנס ולא דרשה בדיקות ולא בידוד, פשוט לא נתנה להם להיכנס.

יואל פלדשו: המתווה שהוצג לפני שלושה שבועות למנכ"ל משרד הבריאות וקיבל את האור הירוק ובעצם אושר ביום חמישי מסתכל על מדינה שהיא מדינה בעלת תחלואה גבוהה, אנחנו בתחלואה גבוהה, בסביבות 1,400 מקרים ליום, ואיך אנחנו יכולים להקל על ישראלים שמגיעים ממדינות ירוקות.

יואל פלדשו: קרי ישראלים שמגיעים ממדינות שבהן התחלואה נמוכה והם שהו שם, אין היגיון שהם יהיו בבידוד.

יואל פלדשו: המתווה הזה אכן אושר.

יואל פלדשו: במתווה הזה עדיין לא נכנסים זרים ויסבירו לכם משרד הבריאות, לא נדרשות בדיקות ולא נדרש בידוד, נשאלת השאלה איך ישראלים יגיעו למדינה ירוקה כי בעצם רוב המדינות הירוקות לא נותנות לישראלים להיכנס והתשובה היא שיש דרכונים כפולים.

יואל פלדשו: בחודש יוני נכנסו כ-5,300 ישראלים ממדינות ירוקות, אגב התחלואה הייתה 23 נוסעים בסך הכול, גם אם נכפיל את זה זה לא היה הרבה.

יואל פלדשו: בחודש אוגוסט אנחנו מצפים, עוד לפני המתווה, שיגיעו 7,500, אם תכפילו 7,500 כפול 14 ימי בידוד אתם מקבלים 287 שנות עבודה, זה חיסכון גדול מאוד והגיוני.

יואל פלדשו: המתווה האחרון שלא אושר עדיין, זה ישראל אדומה ו - - -

יפעת שאשא ביטון: יואל, אני רק רוצה לשאול שאלה.

יואל פלדשו: - - - אגב יש הבדל בין אדום של 1,40,0 או אדום של 200 מקרים, זה משתנה.

יפעת שאשא ביטון: יואל, אני רוצה לשאול שאלה.

יפעת שאשא ביטון: אתה דיברת במתווה על 1,400 מאומתים שזה חלק מהמדד?

יואל פלדשו: לא, דיברתי על מה שבערך מדינת ישראל נמצאת היום, זה הכול.

יואל פלדשו: היום כרגע מדינת ישראל נמצאת בסביבות ה-1,400, זה משתנה.

יואל פלדשו: יש מדדים אחרים, אני מציע שלכל הנושא הרפואי יתייחס משרד הבריאות, הוא בקי בזה יותר והוא גם יותר מקצועי ממני בעניין.

יפעת שאשא ביטון: כן, אבל אם אנחנו נעשה פחות בדיקות אז יהיו פחות אנשים, השאלה אם זה המדד.

יואל פלדשו: אבל אני רק רוצה להאיר את עיניכם שמדינה אדומה אחת זה לא כמו מדינה אדומה שנייה, יש משרעת די גדולה ואנחנו נמצאים דווקא בחלק העליון של התחלואה בעולם.

יואל פלדשו: כל מי שייכנס לאתרי האינטרנט השונים יראה שאנחנו נמצאים לצערנו הרב שם עדיין, למרות ש - - -

יפעת שאשא ביטון: אבל יכול להיות שזה בגלל איך שאנחנו בודקים את הנתונים, כי אם אתה אומר ש-1,400 במספר נומינלי זה מה שהופך אותנו לאדומים זה אומר שאם אני אעשה פחות בדיקות יהיו לי פחות מאומתים, זה אוטומטית יוריד אותי במספר ה - - -

יואל פלדשו: זו השיטה - - - לא נבדוק כלום, לא נדע כלום, זה בסדר, אבל זה לא הפרקטיקה שנוהגים כל המדינות בעולם.

יפעת שאשא ביטון: זו כבר דמגוגיה מה שאמרת, יואל, זה לא רציני המשפט עכשיו שאמרת.

יפעת שאשא ביטון: אני מנסה להבין באופן יחסי אמיתי, אם הייתם יודעים לתת טבלה שבה אנחנו רואים את מספר הבדיקות בכל אחת מהמדינות אל מול מספר המאומתים, אל מול מספר החולים הקשים, אל מול הנפטרים, יכול להיות שהיינו יכולים לעשות באמת את ההשוואה ולראות איפה אנחנו נמצאים ביחס אליהם.

יפעת שאשא ביטון: לבוא ולומר שזה בגלל שאנחנו 1,400 בדיקות שהן חיוביות, ואללה זה לא רציני כי זה תלוי הרי במספר הבדיקות שאנחנו עושים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, אם תעשה 100,000 בדיקות, אז זה מה שיהפוך אותנו לשחורות?

יואל פלדשו: יפעת, אני במצגת, אני לא בדיון.

יואל פלדשו: במצגת אני לא יכול להכניס לפרטי פרטים.

יואל פלדשו: אנחנו לא כאלה מטומטמים, אנחנו בודקים את מספר החולים ביחס לבדיקות שלנו.

יואל פלדשו: יש לנו קריטריונים נוספים, הקריטריונים האלה יוצגו על ידי אנשי משרד הבריאות.

יואל פלדשו: אני פשוט במצגת מנסה לייצג לכם את הדברים, אני לא אמרתי שזה - - -

יפעת שאשא ביטון: אז תציג את הכול ואנחנו נפנה את השאלות למשרד הבריאות.

יואל פלדשו: רק שנייה.

יואל פלדשו: אין ספק שמדינת ישראל, על פי כל הקריטריונים, תיכנסי לכל אתרי האינטרנט, רמת התחלואה של מדינת ישראל היא גבוהה ביחס לרוב המדינות בעולם.

יואל פלדשו: בזה אין ספק, על זה אין ויכוח.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, אנחנו נפנה אחר כך את השאלות למשרד הבריאות.

יואל פלדשו: אז אלה ארבעת מתווי הייחוס.

יואל פלדשו: כרגע אנחנו מדברים על המתווה השלישי מצד שמאל.

יואל פלדשו: המתווה הנוכחי עוסק בכניסה של ישראלים לישראל אדומה.

יואל פלדשו: הוא לא עוסק ביציאה.

יואל פלדשו: היציאה למדינות ירוקות היא כל מדינה קובעת את הכללים שלה.

יואל פלדשו: רוב המדינות הירוקות לא רוצות לקבל אותנו, או חלק קטן מהן מקבל אותנו עם בידוד.

יואל פלדשו: יש שלוש מדינות שהסכימו לקבל אותנו, בולגריה, קרואטיה ויוון במגבלות מסוימות.

יואל פלדשו: מה שכן כניסת ישראלים בלבד כשהם חוזרים לארץ היא ללא בידוד וללא חובת בדיקות, טרם הטיסה הנוסעים ממלאים הצהרת בריאות באתר משרד הבריאות ויצהירו שהם לא שהו ב-14 הימים האחרונים במדינה אדומה.

יואל פלדשו: כמובן זה לא כולל את ישראל.

יואל פלדשו: משרד הבריאות מאפשר בדיקות לישראלים טרם יציאתם לחו"ל דרך קופות החולים.

יואל פלדשו: בדרך כלל צריך לעשות את זה או 48, או 72 שעות, כל מדינה יש לה את הדרישה שלה.

יואל פלדשו: רשימת המדינות הירוקות מפורסמת באתר משרד הבריאות ומעודכנת אחת לשבועיים.

יואל פלדשו: זאת אומרת שב-16 בחודש יצאנו עם עדכון, ב-1 בספטמבר ייצא עדכון נוסף.

יואל פלדשו: הפעולות שביצענו עד כה, רק שתדעו, יש פרוטוקול שמתעדכן כל הזמן, שהוא בעצם מסגרת ההבנות שלנו כאנשי תעופה ומשרד הבריאות מה צריך לעשות.

יואל פלדשו: זה התו הכחול באוויר, זה התו הכחול בשדה התעופה, זה מקרים ותגובות.

יואל פלדשו: הוא מתעדכן כל הזמן, הופץ בין היתר גם לבעלי העניין שלנו.

יואל פלדשו: צו הבריאות תוקן אתמול.

יואל פלדשו: אנחנו המדינה היחידה בעולם, למיטב ידיעתי, שיצאה עם תקנות, כל המדינות האחרות נתנו הוראות כלליות, אצלנו ישנן תקנות שאי עמידה בהן גם גוררת - - -

מיקי לוי: ממש לא נכון.

מיקי לוי: ממש לא נכון.

מיקי לוי: אנחנו הטובים מכולם?

מיקי לוי: ממש לא נכון.

מיקי לוי: המדינות האירופאיות נתנו הוראות מדויקות.

יואל פלדשו: לא רוצה להתווכח.

מיקי לוי: בואו נהיה צנועים, חברים.

יפעת שאשא ביטון: מיקי, בוא ניתן לו לסיים.

יפעת שאשא ביטון: המצגת קצת מחוררת - - -

יואל פלדשו: חבר'ה, אני לא באתי להתווכח איתכם.

יואל פלדשו: אז אני לוקח את דבריי חזרה, לא נכון, בסדר?

יואל פלדשו: יש לנו תקנות, הן מוסדרות, יש חובת עונשים על דברים מסוימים, בדירוג, עשינו את הכי טוב שאפשר לעשות וזה עבר בכנסת.

יואל פלדשו: פרסמנו את המדינות הירוקות, יש מערכת הסברה גם באתר של משרד הבריאות, גם באתר של משרד התחבורה, גם באתרי הפייסבוק, עשינו כנסי הסברה גם לבעלי העניין הסוכנים וגם לבעלי העניין מחברות התעופה, היום יש לנו לחברות התעופה הקטנות ויש לנו מערכת דיגיטציה שהיא עובדת.

יואל פלדשו: אני לא רוצה להגיד איך בעולם, אבל היא עובדת בסדר גמור.

יואל פלדשו: רשימת המדינות הירוקות, אתם בטח מכירים אותה, היא מונחת כאן לפניכם.

יואל פלדשו: גם רואנדה נמצאת בתוכה.

יואל פלדשו: כפי שאתם רואים, בשקף האחרון אתם יכולים לראות שיש אתר אינטרנט מאוד נגיש, מאוד קל, עם סדרת שאלות, הרבה מאוד שאלות שאתם שואלים אתם יכולים למצוא שם את התשובות שלהן, את הטפסים, בעברית ואנגלית וערבית ויהיו בעוד שפות.

יואל פלדשו: עד כאן המתווה והוא יצא לדרך וממה שאני מבין - - - מתפתחת די יפה.

יואל פלדשו: תודה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: ראשית, יואל, אני רק מחדדת שלא קיבלתי תשובות גם לעניין של הקריטריונים שלפיהם נקבעו המדינות הירוקות.

יפעת שאשא ביטון: אתם גם כותבים, מדינות ירוקות על פי קריטריונים, יותר מנשמח לקבל את הקריטריונים ולהבין את העניין הזה.

יפעת שאשא ביטון: אני רואה פה את השקף הראשון של מתווה הייחוס, ישראל ירוקה, מדינה ירוקה כן הייתה מתאפשרת כניסת זרים.

יפעת שאשא ביטון: אני לא מבינה את העניין שאם אנחנו אדומים והמדינות ירוקות, למה שלא נקבל את הזרים שבאים ממדינות ירוקות?

יפעת שאשא ביטון: שאגב, אנחנו רואים את זה בשני הקצוות של מתווה הייחוס, כשישראל אדומה ומדינת היעד אדומה אז כן מאפשרים, כשישראל ירוקה מדינת יעד ירוקה כן מאפשרים, ישראל אדומה, מדינת יעד ירוקה, לא מאפשרים.

יפעת שאשא ביטון: אשמח להבין את ההיגיון.

יפעת שאשא ביטון: אם לא אתה תסביר, אז לפחות משרד הבריאות שיוכל לענות על זה.

יפעת שאשא ביטון: ושאלה נוספת, הבדיקות שאושרו על ידי משרד הבריאות בטרם הטיסה, בתשלום, לא בתשלום, יש איזה שהיא פרוצדורה מיוחדת שצריך לעשות?

יפעת שאשא ביטון: משרד הבריאות יענה?

יואל פלדשו: משרד הבריאות יענה.

יואל פלדשו: אני רק רוצה לומר משהו, לגבי הקריטריונים הוא גם כן יענה, לגבי כניסת זרים, אני יכול להגיד לך דבר אחד, כשישראלי חוזר מחוץ לארץ והוא חולה קל לעשות מעקב, כשזר חוזר לחוץ לארץ קשה לנו לעשות מעקב.

יואל פלדשו: אבל בגלל שהקריטריונים, בסופו של דבר מי שקובע אחרי הרבה מאוד דיונים זה משרד הבריאות אז אני מעריך שהם יוכלו לתת לכם תשובות על השאלות האלה.

יפעת שאשא ביטון: מאה אחוז, אז אנחנו נמתין לתשובות משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אני מבקש לשאול מדוע לא נאמץ את הסולם האירופאי בו נמצאת בולגריה.

מיקי לוי: זאת אומרת כל מדינה מאפס עד 59.9 חולים ל-100,000.

מיקי לוי: הרי זה הכי מדויק.

מיקי לוי: יש תקן אירופאי, נמצא כאן דוד שהביא את זה, הוא יכול להסביר את זה הרבה יותר טוב ממני.

מיקי לוי: הסולם הזה של ארגון ECDC ומכאן יש רשימה חדשה של מדינות כולל, בין היתר, צרפת, פורטוגל, פולין ונוספות.

מיקי לוי: משרד הבריאות אינו יכול להתנגד לכך כי ככה הוא החליט גם ביחס לבולגריה, אז מדוע לא לקחת את הרשימה הזו ולאמץ אותה ויהיה איזה שהוא בסיס ולא כל אחד יגיד המדינה הזאת, המדינה הזאת.

מיקי לוי: יש תקן אירופאי, אנחנו לא יותר חכמים מהם, נהפוך הוא.

מיקי לוי: אחת.

מיקי לוי: שתיים, אני גם אומר לך ואני אומר גם למשרד הבריאות, הגיעו אליי פניות מאזרחים שאומרים שהם באו לקנות כרטיסים וביקשו מהם בדיקת קורונה, הלכו להביא בדיקת קורונה מקופת חולים אמרו להם להביא כרטיס.

מיקי לוי: אז אולי תחליטו?

מיקי לוי: אולי אפשר להקים דרייב אין בכניסה.

מיקי לוי: אני משוכנע, אני מוכן להיות מליץ היושר שלכם, לארגן עם מנכ"ל רשות שדות התעופה אולם מסודר שיבואו לשם וייבדקו.

מיקי לוי: למה צריך לקחת כל כך הרבה זמן מכרז?

מיקי לוי: אם אתה אומר שהתחלתם עם זה במאי, ארבעה חודשים אנחנו כבר אחרי, מה עשיתם?

מיקי לוי: הרי ידענו שנפתח את השמים.

יואל פלדשו: לא עשינו כלום.

יואל פלדשו: מיקי, דבר ראשון, לא עשינו כלום.

יואל פלדשו: דבר שני, אני רוצה להתייחס לדבריך.

יואל פלדשו: התקן האירופאי, אף מדינה לא מפרסמת את כל הפרמטרים שלה.

יואל פלדשו: הדבר היחיד שהאירופאים פרסמו זה איזה שהוא מספר של ה-100,000.

יואל פלדשו: המדינות שומרות את ההחלטות שלהן כיצד לסווג באופן אישי, ההמלצות של התקן האירופאי הן המלצות, לא כולם מקיימים אותן, חלקם משנים אותן.

יואל פלדשו: אז זה לא שאתה לוקח תקן אירופאי, אנחנו בתור רגולטורים - - -

מיקי לוי: דווקא בגלל זה אולי כדאי גם ביציאה וגם בכניסה לבצע בדיקה?

יואל פלדשו: רק שנייה, אני לא שומע אותך.

יואל פלדשו: התקן מורכב מכמה פרמטרים, זה לא תקן שאני יכול לאמץ אותו כמו בתקנים אחרים שכן אימצנו ויכולנו לאמץ אותם.

יואל פלדשו: לשאלתך לגבי כרטיסים, אנשים יגידו הרבה דברים, זה די ברור, בתחילת התהליך, גם אם אתה עושה הסברה טובה עדיין זה לוקח זמן, מי שמכם ראה, באנגליה המצב מאוד מאוד דומה.

יואל פלדשו: אתה לא חייב להביא בדיקת קורונה כדי לקנות כרטיס, אתה קונה כרטיס, עם הכרטיס אתה הולך לקופת החולים וקופת החולים מספקת לך את הבדיקה.

יוליה מלינובסקי: בטוח?

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, זה הנוהל.

יואל פלדשו: כן, בטוח במאה אחוז.

אשר שלמון: זה הנוהל.

אשר שלמון: איפה שיש חריגות - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, זה מה שאנחנו צריכים להוציא.

יפעת שאשא ביטון: חברות התעופה צריכות לדעת את זה.

יואל פלדשו: זה מופיע באתרים, הכול מופיע באתרים.

יפעת שאשא ביטון: אגב, זה גם הגיוני, כי אתה לא קונה 72 – אולי עכשיו כן, אבל בהמשך אתה לא קונה 72 שעות לפני הטיסה את הכרטיס ואתה צריך ממילא את הבדיקה 72 שעות.

יפעת שאשא ביטון: צריך פשוט לחדד את הנוהל ולהנגיש אותו.

יואל פלדשו: לגבי המכרזים, משרד הבריאות הוא זה שקובע האם בדיקות יכולות לקצר את הבידוד.

יואל פלדשו: אני רוצה רק לומר לכם שיש בערך כעשר מדינות, אין הרבה מדינות שנוקטות באסטרטגיה הזו.

יואל פלדשו: זה עניין מקצועי.

יואל פלדשו: חלק כן.

יואל פלדשו: ככל שמשרד הבריאות יחליט שהוא משתמש בבדיקות כדי לקצר תהליכים זה יתבצע.

יואל פלדשו: למה לא יצא מכרז לפני ארבעה חודשים?

יואל פלדשו: כי עדיין לא הוחלט אז, כשהחליטו יצאו למכרז.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, שיהיה מוכן אולי באוקטובר.

מיקי לוי: בשנייה אחת מד"א יכול לפרוס.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת שקד, בבקשה.

איילת שקד: תודה.

איילת שקד: יש לי שאלה לגבי ארצות הברית.

איילת שקד: ארצות הברית זו מדינה אדומה, אבל המדינה הכי חשובה לישראל מבחינה עסקית ומשפחתית, עם הקהילה היהודית הגדולה בעולם.

איילת שקד: מה הבעיה לפתוח כבר את השמים מה שנקרא?

איילת שקד: יש טיסות לארצות הברית, אבל חייבים שבועיים בידוד בארץ.

איילת שקד: לפתוח בצורה כזו שכל מי שטס לארצות הברית וחוזר לארץ צריך בארצות הברית שלושה ימים לפני הטיסה לעשות בדיקה וכשהוא נוחת בנתב"ג לעשות בדיקה.

איילת שקד: דיברתי עם שמואל זכאי, הוא אמר לי היום שלמרות שאין מעבדה אתם כן ערוכים לעשות בדיקות בנתב"ג בכמות מסוימת.

איילת שקד: אפשר לפתוח גם דרייב אין של מד"א בנתב"ג בינתיים וככה לפתוח בעצם את השמים לארצות הברית, ודרך אגב לכל מדינה אדומה, ששלושה ימים לפני שאתה עולה לטיסה אתה צריך לעשות באותה מדינה בדיקה, כשאתה מגיע לשדה אתה יכול לעלות למטוס רק כשאתה רואה שהבדיקה, עד שלושה ימים לפני, היא שלילית, ובנתב"ג אתה עושה בדיקה, נכנס לבידוד עד שיש לך תוצאות.

איילת שקד: מה הבעיה?

יואל פלדשו: הבעיה היא כשמערכת הבריאות תחליט שזה קביל בפניה אז זה יכול.

יואל פלדשו: מערכת הבריאות היא זאת שמחליטה במדינת ישראל מה הקריטריונים שתקפים למדינת ישראל.

יואל פלדשו: ברגע שהיא תחליט יבצעו את זה.

איילת שקד: אוקיי, אז אפשר תשובה ממשרד הבריאות?

יפעת שאשא ביטון: יש לו הרבה תשובות לתת.

אשר שלמון: כן, הוספתי לרשימה.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חבר הכנסת רזבוזוב.

יואל רזבוזוב: עד עכשיו אני רואה, גם לנו הרבה דברים לא מובנים ואני בטוח שגם לאזרחי ישראל.

יואל רזבוזוב: אנחנו כן שמענו על רשימה של מדינות ירוקות, אדומות, הרשימה הזאת תתעדכן פעם בשבועיים.

יואל רזבוזוב: למה פעם בשבועיים?

יואל רזבוזוב: אנחנו חיים בעולם דינמי.

יואל רזבוזוב: אפשר לעשות את זה גם פעם בשבוע, פעם בכמה ימים.

יואל רזבוזוב: כל שעה דברים משתנים, אז למה לחכות לשבועיים?

יואל רזבוזוב: אם אתם הרגולטורים, זו העבודה שלכם, כן, אנחנו מצפים מכם שכל היום תשבו ובסוף תעשו את חישוב הסיכונים, הרי בסוף זה חישוב סיכונים בשגרת קורונה.

יואל רזבוזוב: חלק מהמדינות אולי נצטרך להוריד כי מצב התחלואה יעלה שם, חלק מהמדינות נוסיף, אבל למה פעם בשבועיים?

יואל רזבוזוב: זה יותר מדי זמן כי בסוף אנחנו חיים בשוק חופשי, בעולם גלובלי, הרבה עסקים תלויים במדינות הללו.

יואל רזבוזוב: אם זה פעם בשבועיים זה הרבה זמן.

יואל רזבוזוב: תודה.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חבר הכנסת שטרן.

אלעזר שטרן: שאלה ראשונה, היא גם קשורה למשרד הבריאות, אבל אני חושב שכל השאלות פה הן משולבות.

אלעזר שטרן: הנושא של הבדיקות הסרולוגיות.

אלעזר שטרן: אני לפחות יודע שבבדיקות סרולוגיות חיוביות יש מקומות שזה פותר אותך מבידוד, בטח מקל עליך.

אלעזר שטרן: אם זה ככה באמת אז אפשר כמובן לפטור הרבה מאוד מהאנשים, דווקא במיוחד כאלה שבאים ממקומות אדומים, אבל אני לא רוצה להרחיב, אני חושב שהשאלה ברורה.

אלעזר שטרן: השאלה השנייה, למה העיקרון הבילטרלי קשור למשרד הבריאות?

אלעזר שטרן: זאת אומרת האם יש מדינות ירוקות שבגלל שאין בילטרליות איתן אנחנו לא מאשרים?

אלעזר שטרן: אני לא מבין למה זה שיקול של משרד הבריאות.

יואל פלדשו: אין בילטרלי בכלל, זה הכול חד צדדי.

יואל פלדשו: בתחילת הדרך רצו לעשות בילטרלי, היום זה הכול החלטות חד צדדיות.

אלעזר שטרן: נדמה לי, שמעתי אותך אומר את זה.

אלעזר שטרן: אבל אם זה חד צדדי שלנו - - -

יואל פלדשו: אמרתי, בתחילת הדרך זה היה בילטרלי, אבל אחר כך זה לא הסתייע, אף אחד לא רצה לעשות בילטרלי.

אלעזר שטרן: אז למה רק למדינות הירוקות?

אלעזר שטרן: יש הרבה יותר מדינות ירוקות שאנחנו יכולים לאשר.

יואל פלדשו: משרד הבריאות ירחיב.

יפעת שאשא ביטון: כן, זה משרד הבריאות בסוף צריך לענות.

אלעזר שטרן: אני מבין שזה משרד הבריאות, זה מה ששאלתי בדיוק.

אלעזר שטרן: עד עכשיו התשובה הייתה, ממה שאני הבנתי, שזה עניין בילטרלי, ואם אין את העניין הבילטרלי - - -

יואל פלדשו: לא, זה לא בילטרלי.

אלעזר שטרן: זה לא בילטרלי, זה שיקולים בריאותיים בנושאים האלה?

אלעזר שטרן: בסדר.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, רוצה לשאול משהו לפני שמשרד הבריאות משיב?

יוליה מלינובסקי: כן, יש לי כמה שאלות, ברשותך, גברתי היושבת ראש.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שבכלל עכשיו בעולם גלובלי ושכל דקה יש שינויים ההגדרה מדינה ירוקה ומדינה אדומה זה כבר לא נכון, זה לא רלוונטי.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים לבנות כללים אחידים וברורים לכל המדינות, לאזרחים שלנו ולאזרחים זרים, כי באמת חל שינוי מרגע לרגע.

יוליה מלינובסקי: הקורונה איתנו להרבה זמן ומה שהיה עכשיו אדום הפך להיות ירוק ותבוא מדינה מקבוצה אחרת ותהפוך את זה לאדום.

יוליה מלינובסקי: זו הגדרה לא נכונה והגדרה שמסבכת אותנו ולא נותנת לנו להתקדם.

יוליה מלינובסקי: עכשיו כמה דגשים.

יוליה מלינובסקי: אני לא מצליחה להבין, ואנחנו בתקווה שהשמים ייפתחו ויהיה זרם מאוד חזק של טיסות ואנשים וזה, למה משרד הבריאות מסרב להקים בנתב"ג יחידה לבריאות העם?

יוליה מלינובסקי: למה שבנתב"ג, שזה בעצם השער הראשי של המדינה, לא יהיו באופן קבוע מומחים שיידעו לטפל באירוע בזמן אמת, יידעו לזהות 24/7, יידעו לתת מענה מיידי לחולה או לנוסע כזה או אחר ולנהל את האירוע ולא לחכות ליום ראשון אחרי שבת שבמחוז יהיו אנשים?

יוליה מלינובסקי: האירוע הזה, לדעתי גם צריך לקחת בחשבון שהתשובות צריכות להיות מידיות וההחלטות מידיות.

יוליה מלינובסקי: אצלנו במדינה אם נתחשב בשישי-שבת יש איזה שהיא דלתא, אנחנו לא יכולים להרשות את זה לעצמנו.

יוליה מלינובסקי: זו שאלה ראשונה, למה אתם מסרבים בתוקף להקים בנתב"ג תחנה לבריאות העם עם רופאים 24/7.

יוליה מלינובסקי: ועכשיו עשיתי קצת שיעורי בית, מה קורה בעולם.

יוליה מלינובסקי: אל תספרו לי שאנחנו הכי טובים בעולם.

יוליה מלינובסקי: אולי זה מנחם את האגו שלנו, אבל זה לא.

יוליה מלינובסקי: בווינה זמן בדיקה בשדה התעופה בין שלוש לארבע שעות לכל נוסע, בגרמניה עושים בדיקה ותוך 74 שעות יש כבר מענה לאותם אנשים.

יוליה מלינובסקי: בבריטניה בין חמש ל-24 שעות, בז'נבה מיידית.

יוליה מלינובסקי: יש כזו טכנולוגיה, ואגב, ישראלית.

יוליה מלינובסקי: זה מדהים איך אנחנו לא יודעים להשתמש במה שיש לנו.

יוליה מלינובסקי: יש לנו פה בארץ חברות שפיתחו את זה ומכרו לעולם ואנחנו עדיין עם ה – אתה יודע, מישהו כבר טס על האף- 15 ואנחנו עדיין על ה – בצרפת בין 24 ל-48 שעות ובהלסינקי עושים בדיקות רק לאנשים סימפטומטיים בכניסה לארץ.

יוליה מלינובסקי: אז השאלות הן כאלה, למה אתם עדיין בודקים בהגדרה ירוק/אדום בעולם הגלובלי שכל דקה יש שינוי.

יוליה מלינובסקי: ב', למה אתם מסרבים או לא רוצים להקים תחנה לבריאות העם בתוך נתב"ג, שיעבוד 24/7 וייתן מענה מיידי?

יוליה מלינובסקי: ו-ג', למה אתם מסרבים לקדם בדיקות מידיות גם לנכנסים בארץ פה בנתב"ג כדי לתת מענה ולפתוח את השמים באופן יותר יעיל.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת מלינובסקי.

אלעזר שטרן: רק שאלה קצרה להוסיף.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: כל השאלות מופנות למשרד הבריאות.

אלעזר שטרן: כן, גם זאת שאלה ממש למשרד הבריאות.

אלעזר שטרן: יושבת ראש הוועדה שאלה קודם ומישהו לקח את זה לקצה, על המדדים, אם נעשה כאילו פחות בדיקות נהיה יותר – וזה באמת חישוב מורכב, כמה מדינות עושות בדיקות, אבל יש מדדים שהם יותר קשיחים - - -

יפעת שאשא ביטון: דיברנו עליהם, החולים הקשים והנפטרים.

אלעזר שטרן: בדיוק, שאלה דברים שעליהם לא יכול להיות ויכוח והם מדדים כמעט מוחלטים.

אלעזר שטרן: בסוף גם סיבת המוות אפשר לתלות בכל מיני דברים.

יפעת שאשא ביטון: זהו, זה מה שרציתי להגיד לך.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נדון על זה מחר כשנדבר על עולם התרבות, אבל גם יש לא מעט סימני שאלה שעולים לגבי איך מגדירים נפטר קורונה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נשמח מאוד לפתוח את כל זה כדי שבאמת יהיה ברור לנו על סמך מה אנחנו מקבלים החלטות כשהרבה מאוד פעמים הן פשוט הרות גורל.

יפעת שאשא ביטון: לפני שאני מעלה את איתן אני אוסיף סוגיה נוספת שהגיעה לשולחן.

יפעת שאשא ביטון: הנושא של בדיקות קורונה שמאושרות בקופות החולים, על פי הנחיה של משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: בהונגריה דורשים שתי בדיקות בהפרש של 48 שעות בין הבדיקות, לקופת החולים יש אישור לעשות בדיקה אחת.

יפעת שאשא ביטון: השאלה אם אנחנו כללנו את הונגריה בתוך המדינות הירוקות אז איך אנחנו מאפשרים את הסידור הזה בלי שאנחנו מגבילים את קופות החולים?

אשר שלמון: הם בכלל לא מאפשרים לאנשים להיכנס, אלא לאנשי עסקים.

יפעת שאשא ביטון: אז גם שם, אנשי עסקים.

קריאה: אבל אירופאים כן יכולים להיכנס, מי שיש לו אזרחות כפולה.

יפעת שאשא ביטון: למרות שאגב, גם הסיפור של האזרחות הכפולה הוא פרסה, אני חייבת להגיד את זה, כי בסוף בודקים לפי דרכון, לא לפי בן אדם.

יפעת שאשא ביטון: הבן אדם מגיע, הרי הבן אדם נושא או לא נושא את הנגיף, לא הדרכון שלו, אז אם יצאת מישראל עם דרכון זר זה בסדר, אם יצאת עם דרכון ישראלי זה לא בסדר.

יפעת שאשא ביטון: אם מישהו יצליח לשכנע אותי בהיגיון של הדבר הזה אני יותר מאשמח.

יפעת שאשא ביטון: אני לא הצלחתי להבין את זה עוד מהדיון בשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו עכשיו נאפשר לאיתן לומר כמה דברים, לתת לנו סקירה, בבקשה, ואחר כך נציג משרד הבריאות.

איתן בן דוד: שלום, בוקר טוב, גברתי היושבת ראש.

איתן בן דוד: אני פה בנתב"ג אצל מנהל נתב"ג, שמוליק זכאי, ומנכ"ל משרד התחבורה במקרה גם הגיע ואנחנו כרגע לקראת סיור כדי לראות איך המתווה הזה עכשיו מתחיל להיות מיושם.

איתן בן דוד: אני רק רוצה להגיד כמה דברים, חברי הכנסת.

איתן בן דוד: הסיפור של הקריטריונים, אמרתי לכם גם בפעם הקודמת, הוא נושא רגיש בין מדינות.

איתן בן דוד: אף מדינה בעולם, אני אשמח לראות אם יש לכם נתונים אחרים, לא פרסמה את כל הקריטריונים בגינם היא מכניסה תיירים זרים לתחומה.

איתן בן דוד: הנושא הזה משתנה ממדינה למדינה, יש נתון אחד שהמדינה מפרסמת אותו, מספר נדבקים ביום ל-100,000 או למיליון, תלוי איך מדינות עושות.

איתן בן דוד: כל שאר המדינות את שאר הקריטריונים לא מפרסמות, ויש לזה סיבה, כי זה בהחלט מפלה בין מדינה למדינה, לכל מדינה יש את הקריטריונים שלה, יש לה את התחלואה הפנימית שלה, היא עושה השוואות.

איתן בן דוד: וגם בתוך אירופה, כשהאיחוד האירופי, או בתוך אמנת שֶנְגֶן, עובד על קריטריונים פחות או יותר אחידים עדיין יש ביניהם, כל יום תראו פרסומים, מי שעוקב אחרי הפרסומים גם של המל"ל, יכול לראות שכל יום מדינות באיחוד האירופי משנות קריטריונים, פתאום הגרמנים מודיעים שהספרדים לא יכולים להיכנס, הבריטים מודיעים ככה, הקרואטים מודיעים ככה וכך הלאה.

איתן בן דוד: כך שזה משתנה מאוד בין מדינה למדינה.

איתן בן דוד: גם הסוגיה למה לא להכניס זרים או למה כן להכניס זרים וכו'.

איתן בן דוד: אני לא יודע למה יש מחלוקת, אבל לא צריכה להיות מחלוקת שרמת התחלואה בישראל היא גבוהה, אפילו גבוהה מאוד, פר מיליון איש.

איתן בן דוד: למדינה בסדר גודל של תשעה מיליון איש התחלואה בישראל היא תחלואה גבוהה.

איתן בן דוד: סך הכול אנחנו ברמה יציבה ברמת החולים הקשים, או ברמת המונשמים, אבל עדיין רמת התחלואה היא גבוהה מאוד ואנחנו נדרשים להוריד אותה ואנחנו מוגדרים מדינה אדומה.

איתן בן דוד: יש הרבה מאוד מדינות שלא מקבלות אותנו, לא מקבלות ישראלים, לא יעזור, לא עם בדיקות ולא עם בידוד.

איתן בן דוד: יש מדינות אחרות, למשל בריטניה, אם דיברתם עליה, בריטניה תכניס ישראלים לשבועיים בידוד, לא פחות.

איתן בן דוד: אתה רוצה להיכנס?

איתן בן דוד: שבועיים בידוד ואתה תוכל להיכנס.

איתן בן דוד: מדינת ישראל כרגע, גם בקבינט שלנו, קבינט הקורונה בממשלה, הוחלט בשלב זה לאור רמת התחלואה לא להכניס כרגע זרים לתקופת זמן נוספת, אני מקווה שהיא תהיה קצרה ככל שאפשר, אנחנו עובדים על זה על מנת שנוכל לפתוח גם לזרים.

איתן בן דוד: אבל בנושא של זרים אתם צריכים להבין שיש פה גם שיקולים מדיניים, נמצאים פה גם נציגי משרד החוץ שבטח יגידו דבר מה על הסיפור הזה.

איתן בן דוד: יש פה גם שיקולים מדיניים, ברגע שאתה פותח למדינות מסוימות לתיירים, עם בדיקות או בלי בדיקות, או עם בידוד, תצטרך לבדוק למה אתה לא פותח גם למדינות אחרות.

איתן בן דוד: לדוגמה ארצות הברית היא מדינה אדומה בהרבה מאוד סדרי גודל, ידידה שלנו, ואנחנו כמובן צריכים לחשוב על זה היטב, לעומת מדינות אחרות, וכך הלאה.

איתן בן דוד: יש פה המון חישובים, רגישים, גם של רפואה, בוודאי קודם כל רפואה, אבל לאחר מכן יש שיקולים של מדיניות ומדיניות חוץ וכמובן שיקולים שלנו לגבי רמת התחלואה בארץ ואיך לא להגביר אותה.

איתן בן דוד: אנחנו עדיין, גם כשפתחנו עכשיו את השמים, ועשינו את זה כמובן בשמחה גדולה, כשפתחנו, או סליחה, מעולם לא סגרנו את השמים, אני פה בנתב"ג, נתב"ג תמיד עבד, רק שכרגע שישראלים יחזרו מחו"ל ממדינות ירוקות ללא בידוד, פתחנו לראשונה אתמול, אתמול והיום כבר נכנסו או יצאו טיסות למדינות האלה, קרואטיה, בולגריה ויוון, שישראלים לא נדרשים לבידוד לאחר שיחזרו משם.

יוליה מלינובסקי: אבל הבנתי שעם יוון יש לנו בעיה.

יפעת שאשא ביטון: של 600.

יוליה מלינובסקי: רגע, לא זה.

יוליה מלינובסקי: שביוון, למרות שחתמנו על 600 תיירים הם כרגע לא מקבלים אותנו כי הם לא הבינו מאיתנו איך לבצע את כל ההליך הבירוקרטי.

יוליה מלינובסקי: כן או לא?

איתן בן דוד: היוונים עומדים במה שסגרנו איתם, יש פה כמה בעיות מקומיות.

איתן בן דוד: למיטב ידיעתי, ועוד הפעם, אני לא עשיתי תחקיר מה קרה הבוקר או אתמול, אבל מספר ישראלים יצאו ללא בדיקה תקפה או ללא בדיקה בכלל.

איתן בן דוד: דברים מהסוג הזה, אני בטוח שהדברים האלה יסתדרו בימים הקרובים.

יוליה מלינובסקי: אני שמעתי את זה אתמול בחדשות, אתה לא יכול להגיד שלא שמעת את זה.

יוליה מלינובסקי: זה פורסם אתמול.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, בואי נעשה את זה מסודר, גם לי יש הרבה מאוד שאלות לנוכח מה שעלה כאן.

יוליה מלינובסקי: אוי נו, אתם רוצים לספר לנו סיפורים?

יוליה מלינובסקי: תספרו סיפורים.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, בואי נאפשר לו לסיים את הדברים.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

יבגני סובה: התוצאות של הבדיקות בעברית, היוונים לא קוראים את זה.

אשר שלמון: אני אתייחס גם לזה.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, איתן.

איתן בן דוד: חברי הכנסת, אנחנו חיים באותה מדינה, באותו עולם, אנחנו רוצים אותו דבר, רוצים הכי טוב לאזרחינו ואנחנו עושים מאמץ אדיר.

איתן בן דוד: זה לא קל, מדינת ישראל בצבע האדום הבוהק שלה, לא קל להכניס ישראלים לשום מדינה.

איתן בן דוד: גם ההסכם שמשרד החוץ השיג כרגע עם היוונים, הכניסה הזאת היא כניסה יחסית מועטה, כמו שאתם ראיתם, אבל גם זה עלה בצורה לא קלה למשרד החוץ ולכולנו במשא ומתן.

איתן בן דוד: לכן תבינו, זה לא מובן מאליו, יש עם זה קצת בעיות, אנחנו מקווים שזה לא יהיה יותר גרוע, שזה יהיה רק יותר טוב.

איתן בן דוד: ככל שאנחנו נוריד פה רמת תחלואה, ואת זה כולנו צריכים להבין, ברמת האזרחים, ברמת המדינה, ככל שנוריד רמת תחלואה, ככל שנהיה ירוקים יותר כך ייטב ונוכל לצאת ליותר ויותר מדינות ולחזור מהן ללא בידוד.

איתן בן דוד: לקחנו גם סיכונים לא מעטים, כי על פי ההגדרות שלנו, על פי הגדרות משרד הבריאות, שהוא הגורם הרגולטורי שלנו, לא כל המדינות הן ירוקות פר-אקסלנס לפי הקריטריונים שלנו, אבל עדיין הכנסנו מספר מדינות שהשבים מהן, ישראלים, נכנסים ללא בידוד, בהנחה שהם הצהירו נכונה ואין להם שום סימפטומים.

איתן בן דוד: גם פה יש סיכונים לא מועטים.

איתן בן דוד: גם במדינות הירוקות יש תחלואה עולה בימים האחרונים, בכל מדינות אירופה יש רמת תחלואה עולה, אם אתם שמים לב לנתונים, גם במדינות שאליהן נוסעים ישראלים.

איתן בן דוד: זאת אומרת שגם ישראלים שחוזרים מהמדינות הירוקות, אפילו שאין להם סימפטומים והם נכנסים לישראל ללא בידוד, גם פה זה סיכון מחושב שאנחנו לוקחים על התחלואה בישראל.

איתן בן דוד: בשבוע, שבועיים שלושה הקרובים אנחנו נצטרך לאמוד את הנתונים, לעקוב אחרי הנתונים ולוודא שאנחנו לא מכניסים תחלואה גם מחו"ל.

איתן בן דוד: לכן אנחנו באמת הולכים צעד אחר צעד.

איתן בן דוד: השאלות האלה עלו גם בקבינט, אותן שאלות בדיוק, בסופו של דבר הוחלט כרגע לא להכניס זרים, יכול להיות שזה ישתנה בתוך שבועיים.

איתן בן דוד: אנחנו כל שבועיים בודקים את ההחלטות שלנו, בוחנים את המדינות האלה, בוחנים את המדיניות, בוחנים מה קורה בעולם ואני בטוח שגם נעשה שיפורים כל הזמן בעניין הזה.

יפעת שאשא ביטון: איתן, קודם כל תודה רבה על הדברים.

יפעת שאשא ביטון: אני אפתח בזה שאתם יודעים שבאמת יש לי הרבה מאוד הערכה אליכם, אבל בוא רגע נלך לשיטתך.

יפעת שאשא ביטון: אתם אומרים, אין בדיוק קריטריונים, אין בדיוק נתונים.

יפעת שאשא ביטון: קודם כל כשלי אומרים שיש נתונים רגישים, זה אומר אנחנו לא רוצים לחשוף אותם.

יפעת שאשא ביטון: זה פעם אחת.

יפעת שאשא ביטון: פעם שנייה, יש קריטריונים מסוימים שעל בסיסם קיבלתם את ההחלטה, כי כתוב פה מדינות ירוקות על פי קריטריונים של משרד הבריאות, אז אולי משרד הבריאות יצטרך לענות, אבל זה ברור לחלוטין שזה יתבסס על איזה שהם קריטריונים.

יפעת שאשא ביטון: אז אי אפשר לומר שהדברים לא מדידים.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, אתם מדברים כל הזמן על רמת התחלואה.

יפעת שאשא ביטון: זה לא רמת התחלואה, זה רמת המאומתים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו עם 93,000 מאומתים, עם 23,000 חולים פעילים, שגם זה אנחנו נשמח שיסבירו לנו מה המשמעות של זה.

יפעת שאשא ביטון: אגב, שים לב שהקורלציה הפוכה, אנחנו עולים מדי יום במספר הבדיקות החיוביות, אנחנו יורדים במספר החולים הפעילים.

יפעת שאשא ביטון: אני רק שמה את זה על השולחן.

איילת שקד: ביומיים האחרונים כמה בדיקות היו?

איילת שקד: כי ראיתי שיש ירידה בכמות התחלואה.

יפעת שאשא ביטון: זה לא כמות התחלואה, זה בדיקות חיוביות ירדו, בגלל שיש פחות בדיקות, אבל גם האחוז של המאומתים של - - -

אשר שלמון: צריך להסתכל על האחוז.

יוליה מלינובסקי: כמה?

יפעת שאשא ביטון: אגב, זה בדיוק מה שאני אמרתי, שצריך להסתכל על הדברים היחסיים ולא על המספר הנומינלי.

אשר שלמון: אני אתייחס לזה.

יפעת שאשא ביטון: דבר נוסף, איתן, אתה אומר שאנחנו לא יכולים לפתוח כי יש פה עניין מדיני, יגידו לנו למה המדינה הזאת כן והמדינה הזאת לא.

יפעת שאשא ביטון: כל העולם נמצא בתוך הסרט הזה, הרי אתה בעצמך אומר שיש מדינות שהיום מקבלות ממדינה מסוימת, מחר לא מקבלות ממדינה מסוימת.

יפעת שאשא ביטון: זה ברור שאם משחקים בעניין של האדום והירוק אז אנחנו נקבל תיירים ממדינות ירוקות ולא נקבל ממדינות אדומות או בהסכמים מסוימים אתם כן תעשו את זה, אבל הדברים הם מאוד מוגדרים.

יפעת שאשא ביטון: זה נשמע לי מאוד אפילו ילדותי, שאני מפחד שהמדינה תגיד לי למה הם כן ואני לא.

יפעת שאשא ביטון: אתם יודעים למה הם כן ואני לא, מה שלא ברור לי זה למה אני כן יכולה להביא אזרחים ישראלים ממדינה אדומה למדינה ירוקה, להחזיר אותם בחזרה, אבל תיירים ממדינות ירוקות אני לא יכולה להכניס למדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: מישהו יודע להגיד כמה אנשים שהכנסנו מבחוץ בחודשים האחרונים היו חולים?

אשר שלמון: כן.

יפעת שאשא ביטון: כמה?

יפעת שאשא ביטון: מעט.

אשר שלמון: אין יותר מ-100.

אשר שלמון: מתחילת המשבר יש לנו 800 או 900.

אשר שלמון: אפשר להגיד שהיו תקופות, כשחזרו הרבה מאוד יהודים מניו יורק, ששם היו הרבה יותר חולים, אבל עכשיו בממוצע אחד ביום.

יפעת שאשא ביטון: אחד ביום.

יפעת שאשא ביטון: על אחד ביום אנחנו משביתים מערכת.

יפעת שאשא ביטון: בקיצור בסוף אני אומרת, בואו רגע נפרוט את הדברים וננסה להבין מה ההשלכות של ההחלטות שאנחנו מקבלים אל מול מה התועלת הרפואית שאנחנו מרוויחים מהם.

יפעת שאשא ביטון: ממה שאני שומעת פה אני עדיין לא הצלחתי להשתכנע שיש פה איזה שהם מסמכים או איזה שהוא משהו מדיד שלפיו אנחנו קיבלנו את ההחלטות הנכונות.

יפעת שאשא ביטון: איתן, ברשותך, אני מעבירה את זה למשרד הבריאות כי בפועל כל מה שאמרתי לך אלה דברים שמשרד הבריאות צריך לענות עליהם, הוא זה שמביא אותם לשולחן ואני אשמח לדעת מה עומד מאחורי ההחלטות האחרונות.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, ד"ר שלמון.

אשר שלמון: בוקר טוב.

אשר שלמון: נשאלו שאלות רבות, אני מקווה שלא אפספס אף אחת, אם כן אז תשאלו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נוודא שלא תפספס.

אשר שלמון: לא לכל הדברים יש תשובות שיספקו אתכם, אבל על כל דבר יש תשובה.

אשר שלמון: אז קודם כל לגבי הכי טובים בעולם, שנאמר פה, הלוואי שהיינו שם, אנחנו לא הכי טובים בעולם, אנחנו רחוקים מרחק רב.

אשר שלמון: לא היינו יושבים בחדר הזה הבוקר אם היינו הכי טובים בעולם.

יוליה מלינובסקי: לפחות זה כבר הוגן.

אשר שלמון: על זה אני חושב שאין לאף אחד מאיתנו ספק.

אשר שלמון: הייתי פשוט חייב לומר את זה, לצערי הרב, כי אולי בשלבים מסוימים במשבר כך השתמע.

אשר שלמון: מבחינת קריטריונים, הקריטריונים נקבעו על ידי ועדה משולבת של משל"ט התעופה שישבו בה אנשי מודיעין, אנשי ניהול ביצועים, אנשי בריאות ואחרים.

אשר שלמון: יש שישה קריטריונים מובילים במתן הציון לכל מדינה שכוללים מגמה, ממוצע חולים חדשים, ממוצע ל-14 יום האחרונים, ממוצע יומיים חדשים בשבועיים האחרונים ל-1,000 בדיקות, אפרופו מה שדיברנו על בדיקות, ערך תחלואה יומי מקסימלי, מקרים פעילים למיליון, כמות בדיקות PCR שהמדינה יודעת לעשות וזה משתכלל לציון שהולך מ-6 ל-1.

אשר שלמון: כל המדינות שהיו שש הפכו למדינות ירוקות.

אשר שלמון: גם מדינות שהיו חמש נכנסו כולן בסופו של יום לרשימת ה-20 מדינות שנכנסו לרשימה.

אשר שלמון: הייתה לנו בעיה עם שתי מדינות שהיו על הגבול, שזה קרואטיה ובולגריה, שתי המדינות האלה שהצהירו שהם יאפשרו לתיירים ישראלים להיכנס והם פתוחים להבנה בילטרלית, מה שלא היה עם מדינות אחרות, בהחלטת הקבינט הוחלט, חרף העובדה שהם התנדנדו, לקדם אותם למעלה.

אשר שלמון: יש עוד מדינות שנמצאות בדירוג של אותן שתי מדינות, אבל אלה מדינות שלא מכניסות ישראלים וממילא הקבינט לא חשב שנכון להכניס אותן לרשימה.

אשר שלמון: היה ויופיעו מדינות נוספות שהן על גבול העמידה בקריטריונים ויסכימו להכניס ישראלים אני מניח שהן יוכנסו ההחלטה לעדכן פעם בשבועיים, דרך אגב, היא לא החלטה בירוקרטית והיא לא החלטה של חוסר כוח אדם, אנחנו יכולים לעדכן כל יום, אבל אי אפשר לשגע את המערכת והייתה החלטה מושכלת כדי לא ליצור מצב שהיום קניתי כרטיס מחר המדינה משתנה וכדומה.

אשר שלמון: אנחנו מאמצים את השיטה של האיחוד האירופי של עדכון בתחילת חודש ובאמצע חודש, למעט קטסטרופה.

יפעת שאשא ביטון: נשמע הגיוני.

אשר שלמון: אם מחר במדינה מסוימת פתאום תהיה התפרצות קשה ביותר אז אני מניח שאנחנו נוציא עדכון אד-הוק, אחרת המטרה היא באמת, כפי שהאירופאים עושים, לעדכן פעמיים בחודש.

יוליה מלינובסקי: שאלה.

יוליה מלינובסקי: העדכון, אם מדינה כמו ספרד, שהיא מדינה גדולה ויש התפרצות באזור מסוים, בן אדם היה בקצה אחר של המדינה, אתם לוקחים את זה בחשבון?

אשר שלמון: אנחנו לא יודעים לחתוך את זה למחוזות במדינות, זה לא מעשי, אי אפשר לשלוט בזה, אי אפשר לנהל את זה.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע, ארצות הברית מדינה ענקית, רוסיה מדינה ענקית.

אשר שלמון: חברת הכנסת שקד שאלה על ארצות הברית, אני אתייחס ספציפית, אבל ברור שלא דומה ניו יורק, שאפרופו דורשת היום מכל נכנס 14 יום בידוד ואין חלף בדיקות.

אשר שלמון: דרך אגב, גם בארצות הברית, אם את עוקבת, את רואה שמדינות הופכות שם כל הזמן מאדומות לירוקות ולהיפך בתוך ארצות הברית, אבל אני אשוב לארצות הברית.

יוליה מלינובסקי: לא, אני התכוונתי שאם אנחנו רוצים להיות יותר יעילים ולקחת בחשבון שלא כולם כאלה קטנים כמונו ויש מדינות עם שטחים גדולים ואם חלה התפרצות איפה שהוא שזה 1,000 קילומטר מאותו מקום זה בהחלט לא משקף את המצב.

אשר שלמון: את מעלה בדעתך שנאפשר לישראלים לטוס לטולוז, לקחתי את צרפת כדוגמה, כי שם התחלואה פחות טובה, אבל בפריס התחלואה גבוהה, ומי שהיה בפריס אז לא.

אשר שלמון: זה לא עובד ככה, לא נעמוד בזה.

אשר שלמון: אני הולך הלאה.

אשר שלמון: מדינות ממדינות אירופה בכלל או מדינות ירוקות, זה נושא חשוב, הוא נמצא על השולחן, יש כרגע מתווה שמגובש עם משרד התיירות להתחיל להכניס תיירים ממדינות ירוקות, בהתחלה בקבוצות מאורגנות, אבל ברור שזו התחלה כדי ללמוד איך העסק עובד מתוך מטרה כמה שיותר מהר ובצורה בטוחה להשיב את התיירות ארצה לרווחת כל מי שמגיע לחדר פה וזועק סביב באמת ההתרסקות של הענף.

אשר שלמון: לגבי סוגיית המחלימים.

אשר שלמון: יש נוהל מאוד ברור, מאוד מובנה, שרוב העולם מקבל אותו.

אשר שלמון: אנחנו דורשים היום להחלמה קודם כל הוכחת מחלה.

אשר שלמון: אדם קודם כל צריך להראות שהוא באמת היה חולה והדרך היחידה היום הקבילה להוכיח תחלואה זה לא סרולוגיה אלא בדיקת PCR.

אשר שלמון: הייתה בדיקת PCR חיובית, היה נוהל שהשתנה שדרך שתי בדיקות עוקבות שליליות, אנחנו היום בארץ יודעים כבר להכריז על החלמה גם בחלוף ימים ללא סימפטומים.

אשר שלמון: הקריטריונים נכונים הן למי שחלה בארץ והן למי שחלה בחו"ל, בהסתייגות אחת שאדם שחלה בחו"ל ונכנס עכשיו לישראל והוא מצהיר שהוא מחלים, מלבד כמובן העובדה שהוא צריך לספק את המסמכים הרלוונטיים אנחנו חוזרים על בדיקת PCR ומשחררים אותו עם קבלת תשובה שלילית.

אשר שלמון: אני אגיד בשולי הדברים ובזהירות ראויה, הייתה תופעה שכבר נראתה בעולם, תופעה נפסדת, ואנחנו מתחילים לראות אותה פה, וזה זיוף של תוצאות וזיוף של בדיקות.

אשר שלמון: לצערי בימים האחרונים אנחנו גם נתקלים בזיוף אישורים של משרד הבריאות ועוד כהנה וכהנה.

אשר שלמון: מסתבר שבעולם של מצוקה תמיד יש נוכלים שיודעים לנצל את המצב.

יוליה מלינובסקי: אמרתי לך, עם ישראל חכם.

אשר שלמון: זה לא רק היהודים, בוא לא נכליל.

יפעת שאשא ביטון: "ר שלמון, אני רוצה לחדד את הנקודה הזו כדי שזה יהיה ברור לכולם.

יפעת שאשא ביטון: באופן עקרוני, על פי ההנחיות שלכם, מי שחלה בארץ והחלים, יוצא החוצה או חוזר, לא משנה מאיזה מדינה, לא חייב בבידוד?

אשר שלמון: אכן כך.

אשר שלמון: וכך גם מי שחלה בחו"ל והוכר בישראל, לא חייב בבידוד גם אם הוא הגיע ממדינה אדומה.

אשר שלמון: סרולוגיה, אני אולי אקדים ואענה לחבר הכנסת שטרן.

אשר שלמון: סרולוגיה היא סוגיה מורכבת.

אלעזר שטרן: במידה מסוימת ענית.

אשר שלמון: כן, אני רק אוסיף עוד משפט.

אשר שלמון: סרולוגיה היא סוגיה מורכבת.

אשר שלמון: ברוב העולם לא רואים בסרולוגיה כלי לקבלת החלטות אישיות מעצם העובדה שיש אחוז שגוי חיובי, כלומר false positive גבוה בסרולוגיה.

אשר שלמון: אנחנו יודעים בארץ כשניסינו קיטים של חברות בינלאומיות מובילות ועל אותו אדם שני קיטים נתנו תוצאות הפוכות.

אשר שלמון: לכן סרולוגיה משמשת ברוב העולם וגם בישראל ככלי להערכת תחלואה באוכלוסיות ולא ככלי להחלטות אישיות.

יפעת שאשא ביטון: הושקע בזה הרבה מאוד כסף, עשרות מיליונים, בבדיקות הסרולוגיות והכול בשביל להגיד שאנחנו לא בדיוק סומכים על זה?

אשר שלמון: אני לא הולך להגן על הסוגיה הזו בכללה, זה דיון ארוך, אבל ככלל הייתה מחשבה, כמו בהרבה מאוד זיהומים נגיפיים אחרים שסרולוגיה תוכל לשמש ככלי הרבה יותר יעיל.

אשר שלמון: מסתבר שיצירת עומס הנוגדנים ב-covid 19 הוא שונה מאשר הרבה מאוד זיהומים נשימתיים ואחרים שאנחנו מכירים, לכן הסרולוגיה היא מורכבת.

אשר שלמון: אני רק אגיד במילה שאנחנו עוד לא יודעים כמה זמן רמת הנוגדנים נשארת, עד כמה היא מספיק גבוהה והאם באמת מה שקובע זה רק נוגדנים או גם חסינות תאית, דברים שעלו לא מעט גם בתקשורת הכללית בימים האחרונים.

אשר שלמון: חשבון ישראל כמדינה אדומה.

אשר שלמון: אז שואלים למה עושים כל כך הרבה בדיקות בישראל.

אשר שלמון: זה מחזיר אותי אחורה לטענות המתמשכות לאורך המשבר שישראל לא עושה מספיק בדיקות והיא צריכה להעלות ל-10,000, 20,000, 30,000 ועדיין נשמעים קולות שמדברים על 60 ו-100,000 בדיקות ביום.

אשר שלמון: זה לא מטרת הדיון, אז אני לא אתייחס בפירוט, אני רק אומר שישראל היום - - -

יפעת שאשא ביטון: למה?

יפעת שאשא ביטון: זה חשוב.

יפעת שאשא ביטון: קודם כל זה נכון לגבי כל דיון.

יפעת שאשא ביטון: יש לך אפשרות לשים לנו את מספר הבדיקות שלנו אל מול מדינות אחרות בעולם?

אשר שלמון: כן, זה בדיוק מה שאני הולך לומר.

אשר שלמון: אנחנו מאוד דומים מבחינת מספר בדיקות ביום היום למדינות כמו דנמרק, קפריסין, שעושה בדיוק כמונו, דנמרק שעושה יותר מאיתנו, בריטניה שעושה טיפה פחות מאיתנו, אבל די דומה לנו.

יפעת שאשא ביטון: בין המדינות הגדולות אנחנו מספר 15 בעולם, משהו כזה, נכון?

אשר שלמון: זה נכון, אבל עדיין יש מדינות רבות שעוד עושות יותר מאיתנו.

אשר שלמון: סתם דוגמה למדינה קטנה באגן הים התיכון, מלטה עושה פי אחד וחצי יותר בדיקות מאיתנו.

אשר שלמון: דנמרק היא דוגמה טובה, דנמרק עושה יותר בדיקות מישראל, היא עושה כ-20% או 25% יותר בדיקות מאשר ישראל, מדינה שדומה לנו גם בגיאוגרפיה וגם יחסית בגודל האוכלוסייה.

אשר שלמון: עוד פעם, הדיון נמשך לשני הקצוות, אבל צריך לזכור דבר פשוט, ושוב אני לא אכנס לעומק לשאלה מה זה חולה, אבל היום לצערנו אחוז החיוביים בקרב הבדיקות שלנו עומד בין 6% ל-8%.

יפעת שאשא ביטון: זה עדיין לא אומר שהם חולים, הם חיוביים.

אשר שלמון: הם חיוביים.

אשר שלמון: בוא נגדיר, מבחינתנו אדם חולה שהוא יכול להיות חולה קל, אפילו א-תסמיני, הוא אדם שנושא את הנגיף.

אשר שלמון: לרובם, דרך אגב, יש סימנים קליניים מובהקים אם מבצעים הדמיה של הריאות ואותם אנשים מדביקים.

אשר שלמון: כל עוד אדם מדביק אחרים מבחינתנו הוא לא סוג של נשא, כי נשא היא הגדרה מעולם אחר שלדעתי היא שגויה בעולם של התחלואה הנגיפית, בטח הנגיפים האלה, אבל האדם בעינינו החולה הוא האדם שמדביק אנשים אחרים וככה נכון להתייחס.

אשר שלמון: דרך אגב זו לא המצאה שלנו, כל העולם מתייחס ככה.

אשר שלמון: אין מקום בעולם שאני מכיר שאומר שאדם שהוא לא מאושפז בבית חולים לא נחשב חולה, או אדם שרק משתעל ואין לו חום גבוה לא נחשב חולה בקורונה.

יפעת שאשא ביטון: ויש כאלה שהם א-סימפטומטיים לחלוטין.

אשר שלמון: ויש רבים, רבים מאוד, שהם א-סימפטומטיים לחלוטין.

אשר שלמון: לצערנו רבים מהם מדביקים.

אשר שלמון: שוב, דפוס ההדבקה ב-covid 19 הוא דבר שעוד נלמד, אנחנו יודעים שלא כל אחד מדביק אותו דבר וזה לא בהכרח תלוי בתמונה הקלינית, כלומר אדם יכול להיות מאוד חולה והוא לא ידביק, אדם יכול להיות א-סימפטומטי והוא ידביק עשרות אנשים.

אשר שלמון: אותה הגדרה של מדביקי-על, סופר ספרדרים, שאני חושב שעוד ייכתב וייאמר הרבה בסוגיה הזו.

אשר שלמון: בילטרליות.

אשר שלמון: בילטרליות הייתה אבן הראשה במדיניות שלנו בתחילת הדרך כשאנחנו היינו ירוקים, אמרנו שנחפש מדינות דומות לנו ונתקשר איתם בהסכמים או לפחות בהבנות כדי לאפשר תנועה פתוחה בין המדינות.

אשר שלמון: היו לי באופן אישי כעשר מדינות שהתקיימו שיחות ברמה של משרדי בריאות ולמעשה גם משרדים אחרים ובחלק מהמדינות זה הגיע לרמה של אפילו ראשי מדינה שדיברו פה איתנו, עם ראש המדינה שלנו, עם הצוותים, וכל זה נעצר בשבוע השלישי של יוני, כשכל העולם בעצם הבין מה קורה פה.

אשר שלמון: למעשה התשובה של רוב מדינות אירופה אלינו הייתה: אנחנו מאוד נהנים לעבוד איתכם, אנחנו רוצים להמשיך, תורידו את המספרים ואנחנו פרטנרים לאותם הסכמים.

אשר שלמון: שיחות עם צ'כיה, אוסטריה, גרמניה, שיחות אישיות שאני ניהלתי, איטליה, מלטה, קפריסין, יוון, מדינות מחוץ לאירופה, שיחות עם גיאורגיה, עם תאילנד, עם קוריאה.

אשר שלמון: הרבה מאוד מדינות שאנחנו מדברים איתן.

אשר שלמון: לכן מאחר שאנחנו היום אדומים אנחנו לא פרטנרים אטרקטיביים להסכמים בילטרליים, לכן אנחנו מחפשים פתרונות שהם פתרונות חד צדדיים.

אשר שלמון: הפתרון של השמים הפתוחים שהתחיל אתמול הוא פתרון חד צדדי מובהק, עם הערת ביניים קטנה, שאנחנו מאוד פתוחים עדיין לדיונים, כדוגמת מה שנסגר עם בולגריה או סוג הדיון שנסגר עם יוון, מאוד מוגבל, מאוד לא פשוט, אבל מתקדם.

אשר שלמון: מקור הבדיקות.

אשר שלמון: שוב, יצא מכרז, המכרז ייסגר בימים הקרובים.

אשר שלמון: המכרז, לטעמי, יבחר ביזם שיידע להקים מעבדה בנתב"ג תוך שבועות בודדים.

יוליה מלינובסקי: תוך כמה זמן לפי המכרז הם צריכים להקים מעבדה?

יפעת שאשא ביטון: המעבדה לא תהיה לפני אוקטובר.

אשר שלמון: יש מספר שבועות.

אשר שלמון: אני רוצה רק לומר שאמנם המכרז קבע סדר גודל של שבעה שבועות, להערכתי, אבל חלק מהספקים טוענים שהם יכולים להקים מוקדם יותר.

אשר שלמון: אני רק רוצה להתייחס לעצם המשאב.

יוליה מלינובסקי: סליחה, של מי היה המכרז, של משרד התחבורה?

אשר שלמון: מכרז שהוציאה למעשה רשות שדות התעופה, של משרד התחבורה.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת רשות שדות התעופה מוציאה מכרז שאמור להסתיים ב-28 באוגוסט כשהמתווה לפתיחת שמים, כבר כמה חודשים מדברים על 16 באוגוסט והמעבדה תהיה מוכנה במקרה הטוב בעוד חודשיים.

אשר שלמון: בסדר, אבל אני אומר שיש כרגע פתרון ואני אתייחס גם לסוגיית השפה.

אשר שלמון: אנחנו הגדרנו לקופות החולים שבשלב הביניים הן מספקות ללא תשלום, מה שנשאל פה, בדיקות לנוסעים בכפוף לכך שהנוסע מראה הזמנת טיסה.

אשר שלמון: עוד פעם, הצפי שלנו שבאמת התוצאות יגיעו תוך 24 שעות.

יפעת שאשא ביטון: רק שאלה שנוגעת לזה.

יפעת שאשא ביטון: ברגע שבן אדם עושה בדיקה ועד הטיסה הוא צריך להיות בבידוד?

אשר שלמון: לא, ממש לא.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת הוא ממשיך להתנהל רגיל.

אשר שלמון: נכון.

אשר שלמון: אני מבין מאיפה באה השאלה, כי באופן בסיסי אם אתה נבדק על בסיס תסמינים או על בסיס מגע, אז אומרים שכרגע הוא יהיה בבידוד עד שתהיה תשובה.

אשר שלמון: זה לא המצב.

אשר שלמון: פה הבדיקה כמובן לא דורשת בידוד.

אשר שלמון: סוגיית האנגלית, סוגיה שאני חייב להגיד שגם הפתיעה אותי ואנחנו ביקשנו מכל המעבדות לפתור אותה.

אשר שלמון: בעיניי אין שום סיבה בעולם שמעבדה לא תוכל להוציא תשובה באנגלית.

אשר שלמון: לדעתי גם רוב המעבדות מוציאות, באופן אנקדוטלי כנראה הייתה בעיה בכמה מהן.

יבגני סובה: משהו בסיסי, כמו ברישיון נהיגה.

יבגני סובה: זה לא אמור להיות כל התסמינים.

אשר שלמון: אין בינינו ויכוח, אני לא הולך להגן על זה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, בואו לא נתווכח במקום שיש הסכמה.

יבגני סובה: לא, כי זה היה בוועדה לביקורת המדינה, ישבנו על זה.

אשר שלמון: בסדר, אני ישבתי וצחקקתי בשקט.

אשר שלמון: ברור שזה לא סביר וזה צריך להיפתר.

אשר שלמון: חלף בידוד, חזרו ועלו, ומשם אני אגש לשאלה של חברת הכנסת שקד בנושא ארצות הברית.

אשר שלמון: רוב מדינות ה-OECD לא מקבלות בדיקות כחלף בידוד, הרוב המוחלט דורשות בידוד מלא מאנשים שמגיעים ממדינות אדומות.

אשר שלמון: יש להרבה מדינות יוצאים מן הכלל בדרישה, דוגמה איטליה הקלאסית מאפשרת לאנשי עסקים שמקבלים אישור מראש להיכנס עד 120 שעות ללא בידוד.

אשר שלמון: יש עוד מדינות כאלה.

אשר שלמון: אני אתייחס עוד רגע לסוגיית אנשי העסקים שעלתה פה ומה אנחנו עושים ולאן זה הולך.

אשר שלמון: ארצות הברית, ללא ספק, אני אגלה סוד שאולי הוא לא סוד, אני אזרח אמריקאי גם, אפרופו דרכונים כפולים ויכולת, ברור שהנושא מאוד מוכר, קרוב ונמצא בדיונים איתם.

אשר שלמון: צריך לזכור שגם בארצות הברית, בכל מדינה בארצות הברית הרגולציה עובדת אחרת.

אשר שלמון: היום המעטה הפדרלי הגדיר כללים מסוימים והרבה מאוד מושלים ומחוקקים בתוך המדינות בארצות הברית קבעו כללים שונים.

אשר שלמון: הדוגמה שיצאה לתקשורת, מדינת ניו יורק שדרשה מכל הנכנס אליה 14 יום בידוד בניגוד לרוב ארצות הברית.

אשר שלמון: לצערנו ארצות הברית לא מתקרבת אפילו לסף שאפשר להגיד ,ידידתנו הגדולה, נכניס אותה, היא מאוד מאוד רחוקה משם לכן הפתרון יצטרך להיות פתרון נקודתי שברובו הגדול עדיין להבנתנו יכיל בידוד, אבל כן לייצר איזה שהוא מנגנון לאפשר לאנשי עסקים או לנסיעות קריטיות - - -

איילת שקד: מה הבעיה עם הפתרון שאני הצעתי ואפילו להוסיף עוד שלושה ימי בידוד כשחוזרים?

אשר שלמון: אז כרגע אין בעולם הסכמה.

אשר שלמון: הפתרון הזה הוצע על ידי גורמים, גם על ידי גורמים בארץ, אבל גם בעולם, ויש כפי שאמרנו מעט מדינות שקיבלו את המדינות האלה.

אשר שלמון: ברוב המדינות, כולל באיחוד האירופי כאיחוד, כולל בארגון הבריאות העולמי, אין הסכמה על המתווה הזה.

אשר שלמון: וגם אצלנו.

אשר שלמון: עוד פעם, אני לא איש בריאות הציבור, אני אונקולוג, אבל אנשי בריאות הציבור רואים בפתרון הזה פתרון חלקי מבחינת הבטיחות.

אשר שלמון: את תקומי ואת תגידי, ואולי בצדק מבחינתך, שצריך לנהל פה את הסיכון, צריך לנהל פה משחק סיכונים ולשים דברים מול דברים, אני חושב שככל שהמגפה הזו תמשיך ותתקדם ולמעשה נחיה לתוכה עד ליום שנוכל לחסן את האוכלוסייה אנחנו נראה יותר ויותר פתרונות.

אשר שלמון: לטעמי גם הפתרון שאת מדברת עליו הוא פתרון שיעלה בתקופה הקרובה לדיון משמעותי.

אשר שלמון: אני חייב להגיד, שוב, גם בארץ וגם בעולם יש הרבה מאוד התנגדות לפתרון הזה כפתרון גורף, אבל לדוגמה לאנשי עסקים הוא יכול להיות פתרון שצריך יהיה לשקול אותו בכובד ראש.

איילת שקד: אז למה לא לשקול כבר?

איילת שקד: למה אנחנו מבזבזים כל כך הרבה חודשים?

אשר שלמון: אז אני אתייחס כרגע לסוגיית אנשי העסקים.

אשר שלמון: אנשי עסקים, ברור לכולם, צריך לפתור.

אשר שלמון: במדינות ירוקות, אני אומר לכם, כולל גם בשיח צמוד עם רשות האוכלוסין, אנחנו נאפשר לאנשי עסקים ממדינות ירוקות להגיע לכאן.

אשר שלמון: השאלה שאת שאלת, ואני חוזר, למה לא פותחים את המדינות הירוקות באופן מלא לתנועה לישראל, זאת החלטת קבינט שקשורה בין השאר לקפסיטי הרפואי בארץ ולעוד סוגיות אחרות.

אשר שלמון: ההחלטה כרגע היא שיש 18 עילות שמאפשרות לאזרחים זרים להיכנס לישראל, לתוכם אני חושב שאנחנו נוסיף בצורה יותר ליברלית את סוגיית אנשי העסקים.

אשר שלמון: שוב, מומחים, שלתוך מומחים נכנסו גם אנשי עסקים, כך או אחרת, נכנסו לארץ לאורך כל המשבר, אנחנו מסכימים שיהיה מקום למצוא דרך להרחיב את סוגיית אנשי העסקים ולאפשר מסחר, חתימת הסכמים ולמעשה פיתוח כלכלי.

אלעזר שטרן: אבל אנשי עסקים, גם ישראלים שייצאו וייכנסו חזרה.

אשר שלמון: כן.

אשר שלמון: לגבי אנשי עסקים שנוסעים למדינות אדומות, אני אתן לכם דוגמה, מנכ"ל של חברה ישראלית גדולה שרוצה לנסוע לסין לחתום על הסכם גדול.

אשר שלמון: כיום הוא חייב בבידוד, ברור לנו שיש בסוגיה הזו בעייתיות.

אשר שלמון: גם כפי שנאמר קודם, לא כל מדינה אדומה דומה לרעותה.

אשר שלמון: אנחנו כן כרגע, ולמיטב ידיעתי גם לשכת השר מקדמת כרגע דיון מאוד משמעותי כדי להציע פתרון פרטני לסוגיה הזו.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה להתייחס למה שאמרת קודם, שזו החלטת קבינט שמתייחסת לקפסיטי של מערכת הבריאות כאן, מתבססים על משהו, על איזה שהם נתונים, של מה באמת יהיה העומס שם?

יפעת שאשא ביטון: אני לא מצליחה להבין את בסיס ההחלטה הזו.

אשר שלמון: צריך לומר שהמדיניות של אי כניסת אזרחים זרים לישראל היא לא מדיניות של משרד הבריאות, היא מדיניות של רשות האוכלוסין, משרד הפנים.

אשר שלמון: לפי ידיעתנו כ - - -

יוליה מלינובסקי: נו, קפסיטי, איזה קפסיטי?

יוליה מלינובסקי: 17,000 סטודנטים - - -

יפעת שאשא ביטון: שנייה רגע, שנייה רגע, חבל להתווכח.

אשר שלמון: רגע, בואו לא נלך עוד פעם לאותם מחוזות לא טובים.

יוליה מלינובסקי: עזבי אותי, נו, זה הכול החלטות פוליטיות.

יפעת שאשא ביטון: רגע.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, תקשיבו - - -

אשר שלמון: בוא לא נלך למחוזות האלה, הסטודנטים שנכנסו - - -

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בתום הדיון ויש עוד כמה אנשים שאני רוצה לשמוע כאן ממש בקצרה.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר שהסיפור של הכנסת תיירים זרים ממדינות ירוקות זה נטו עניין של החלטות קבינט.

אשר שלמון: נכון.

אשר שלמון: בסופו של דבר המדיניות - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: בסדר, זה חשוב, כי אנחנו נדרוש פשוט שנציגי הממשלה יגיעו בעצמם ויסבירו לנו מה השיקולים שבגינם הם לא מקבלים את ההחלטה להכניס אתרים ממדינות ירוקות.

אשר שלמון: עוד שלוש שאלות של חברת הכנסת מלינובסקי ובזה אני אסיים.

אשר שלמון: יחידת בריאות הציבור בנתב"ג לטעמנו לא דרושה כעת וזה בזבוז משאבים, אנחנו צריכים את האנשים האלה במקומות אחרים.

אשר שלמון: בניגוד למה שנאמר פה המענה של לשכת בריאות מרכז לנתב"ג היא 24 שעות, שבעה ימים בשבוע.

אשר שלמון: דרך אגב, כל מקרה שקורה בנתב"ג גם אני מקבל דיווח ואני יודע כמה מהר אנחנו מגיבים.

אשר שלמון: באמת.

אשר שלמון: גם הבוקר, מקרים שהיו הבוקר בנתב"ג, לא חלילה של תחלואה, אלא אירועים אחרים בנתב"ג שקשורים לסוגיות האלה, אני מקבל דיווח אד-הוק, גם מהנהלת נתב"ג, גם מרשות שדות התעופה וגם מרשות האוכלוסין, אנחנו בתקשורת 24 שעות ביממה, ולראיה אם תשאלו את אשתי היא תספר לכם כמה היא לא מרוצה מכל העניין.

יפעת שאשא ביטון: נזמין אותה גם לוועדה.

איילת שקד: אני רוצה לשאול שאלה על בדיקות פרטיות.

איילת שקד: מתי ישתחררו מהבולשביזם הזה ויאפשרו גם מעבדות ובדיקות פרטיות?

אשר שלמון: אז כרגע בישראל יש כמה מעבדות פרטיות, כמו למשל מיי הריטג', כמו למשל אמריקן לבורטורי, שהן מעבדות פרטיות.

אשר שלמון: ההחלטה שאני חושב שכבר נאמרה בכמה פורומים בתקופה האחרונה, שאנחנו נאפשר פתיחת מעבדות פרטיות נוספות.

אשר שלמון: המעבדה בנתב"ג בהכרח תהיה מעבדה פרטית.

אשר שלמון: הסוגיה למי לשמור את הבדיקות, כל עוד הייתה הגבלה ואפרופו המתח הזה בין יותר מדי בדיקות לפחות מדי בדיקות, כל עוד לא היינו משוכנעים שיש מספיק בדיקות לא חשבנו שנכון שיימכרו בדיקות.

אשר שלמון: לגבי טכנולוגיות בדיקות אחרות.

אשר שלמון: שוב פעם, הטכנולוגיה היחידה התקפה היום, ובתקווה תשתנה מתי שהוא, היא PCR.

אשר שלמון: ברור שתהיה בדיקה קלה יותר, זולה יותר, פחות בלתי נעימה, אנחנו נשמח, אבל להערכתנו ייקח עוד חודשים שאותן טכנולוגיות יבשילו.

אשר שלמון: בדיקות PCR היום יודעים לעשות קצר, תוך שלוש שעות או פחות לתת תשובה.

איילת שקד: אני היום ראיתי, יש לי חשד, אני לא רגועה, אני היסטרית, אני רוצה לעשות בדיקה, אני יכולה?

איילת שקד: מה אני עושה?

אשר שלמון: היום עדיין המשאב הוא משאב לאומי ולכן את תפני לרופא המשפחה שלך, תצייני את הסיבות שמהן את חוששת.

אשר שלמון: היום באופן מאוד ליברלי רופא המשפחה יכול להפנות אותך לבדיקה.

אשר שלמון: זה ברור שלהגיד שבא לי להיבדק היום כי בא לי לא נחשב, כי אין לי תסמינים, אני לא נוסע לחו"ל, סתם אני רוצה שתהיה לי בדיקה, אז באמת בעולם שבו יש משאב שמנוהל לא רק מספרית, אלא גם כלכלית, כרגע הבדיקה לא פתוחה לכל אחד רק כי, במרכאות, 'בא לו' להיבדק.

אשר שלמון: אבל, שוב, המטרה היא לא לייצר חסמים ולטעמי אנחנו מתקרבים לסף באמת של מספר בדיקות בישראל שאנחנו לא נהיה בחסם של בדיקות.

אשר שלמון: זה נושא שתמיד אומרים: ואם אני אשלם אז זה יהיה בסדר?

אשר שלמון: לא, לא תהיה בעיה מספרית.

יוליה מלינובסקי: אבל שאלתי אדום-ירוק.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, בואו נתקדם בדברים האחרים, אנחנו תיכף צריכים לסיים את הדיון ולא שמענו את הכול.

אשר שלמון: אדום ירוק, נתקדם לפי מספר השאלות.

אשר שלמון: לגבי אדום ירוק, כן עניתי קצת כשדיברתי קודם - - -

יוליה מלינובסקי: אמרתי למה לחלק את זה אדום ירוק אם אפשר לעשות קריטריונים אחידים, ברורים, כי המצב משתנה מרגע לרגע.

אשר שלמון: אני מתייחס.

אשר שלמון: למה לעשות אדום ירוק?

אשר שלמון: זה בדיוק ניהול הסיכונים.

אשר שלמון: יש מדינות שבהן רמת התחלואה היא כזו שבאופן סטטיסטי כניסה של נוסעים מאותן מדינות לא תעלה באופן משמעותי את הסיכונים לתחלואה בישראל ויש מדינות שהן לא כאלה.

אשר שלמון: כל העולם עובד ככה, זאת לא המצאה שלנו, ממש כל העולם עובד ככה.

אשר שלמון: אני לא מכיר שום מדינה בעולם שאומרת שלא משנה מאיפה אתה בא תעשה בדיקה ותיכנס.

אשר שלמון: אם יש מדינה כזו אני מניח שרוב העולם יראה בה מדינה בלתי אחראית, אבל שוב, ב-OECD אני לא מכיר אף מדינה שזו גישתה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

אשר שלמון: אני חושב שעניתי על רוב השאלות, אם יש דברים נוספים אני אשמח.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, ד"ר שלמון.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נתייחס בסיכום לחלק מהסוגיות שהעלית.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אומרת לכל מי שנמצא איתנו, אנחנו בדיוני מעקב, אנחנו לא יכולים לאפשר לכולם מחדש לדבר, גם את רוב הדברים שאתם שלחתם אלינו אנחנו ייצגנו גם בדברי הפתיחה וגם בדיון עצמו.

יפעת שאשא ביטון: נמצאת כאן אילנה סלום, שכבר שלושה דיונים מבקשת לדבר ולא התאפשר, אז בבקשה, רק בקצרה.

יפעת שאשא ביטון: אחר כך יש את נציגת משרד החוץ, סימונה פרנקל, שגם היא מבקשת להתייחס.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

אילנה סלום: תודה רבה, יפעת.

אילנה סלום: אני רק רציתי להתייחס לנושא שאת דיברת עליו, של מדיניות סיכונים מול סיכויים.

אילנה סלום: אז כל הסיכונים, אנחנו יודעים, כולם דיברו עליהם.

אילנה סלום: הסיכויים, רבותיי, אנחנו מדברים על ענף של עובדים בכמות של כרבע מיליון עובדים, בענף התיירות.

אילנה סלום: כשאני מדברת על עובדים אני מדברת על העסקה ישירה ועל העסקה רחבה ואנחנו מגיעים אפילו עד הרוכלים בשווקים, נהגי מוניות ונהגי אוטובוסים וחנויות למזכרות, שלא לדבר על פריפריות שמשותקות כרגע.

אילנה סלום: אנחנו ענף שאנחנו מגדירים את עצמנו כחמצן של המדינה, זה ענף שהוא מספר אחת בהעסקה של עובדים ואנחנו בסקלה של הסיכויים.

אילנה סלום: מה שאני מבקשת הוא שכשאתם מדברים על המודל הזה, סיכונים מול סיכויים, אנחנו האנשים.

אילנה סלום: אתמול הלמ"ס פרסם דוח ויש שם ירידה של 79.8% בענף התיירות והמלונאות.

אילנה סלום: מה שאני מבקשת זה שאנחנו נהיה מולכם ואם יש משהו שיכול להניע את גלגלי המשק זה בהחלט ענף התיירות, ששוב, הוא הענף הראשון בהעסקת עובדים.

אילנה סלום: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, אילנה, הדברים האלה ברורים למן הדיון הראשון, שאנחנו מדברים על ענף שהוא מושבת כמעט לחלוטין.

יפעת שאשא ביטון: אגב, כל תיירות החוץ מושבתת לחלוטין ובהחלט גם על זה אנחנו מדברים.

יפעת שאשא ביטון: נמצאת פה נציגת משרד החוץ ואחר כך חבר הכנסת סובה.

יפעת שאשא ביטון: סימונה, ביקשת להתייחס, בבקשה.

סימונה פרנקל: בוקר טוב.

סימונה פרנקל: אני רוצה להתייחס קודם כל לזה שכל מה שנאמר פה קודם על הקשר עם מדינות אחרות נעשה באמצעות השגרירים שלנו באותן מדינות.

סימונה פרנקל: הם כולם מונחים מהיום הראשון לאפשר את השמים הפתוחים והם פועלים במרץ, גם מול מקבלי ההחלטות באותן מדינות, וגם כדי לאסוף את הנתונים ולהביא אותם לארץ כדי שנוכל להעביר אותם למרכז המידע ולטובת מקבלי ההחלטות בכל המשרדים האחרים.

סימונה פרנקל: כרגע נעשית פעולה מול שלוש מדינות.

סימונה פרנקל: שר החוץ הנחה את השגרירים באותן מדינות, בקפריסין, בגיאורגיה ובהונגריה, לפעול לשמים פתוחים.

סימונה פרנקל: אני חייבת להדגיש את מה שנאמר קודם, שכל עוד אנחנו מוגדרים כמדינה אדומה הדברים לא כל כך פשוטים ונעשית עבודה מאוד נמרצת כדי בכל זאת לאפשר איזה שהיא תחלופה של נוסעים, הגעה של נוסעים שלנו לאותן מדינות.

סימונה פרנקל: נאמר כבר קודם שיש מדינות ירוקות.

סימונה פרנקל: נעשית עבודה כדי שבעתיד יוכלו להגיע גם תיירים מאותן מדינות.

סימונה פרנקל: אנחנו אוספים את המידע, השגרירים אוספים אותו, מביאים לארץ ואנחנו עובדים, שר החוץ בעיקר עובד עם שר התחבורה ושר הבריאות ועכשיו גם עם שר הכלכלה, הוקם מנגנון שיאפשר לאנשי עסקים מאותן מדינות ירוקות להגיע.

סימונה פרנקל: הוזכר כבר קודם שיש 18 קריטריונים כבר עתה שמאפשרים לזרים להגיע מאותן מדינות וכאמור המנגנון מתכנס פעם בשבוע כדי להוסיף מדינות נוספות לרשימת המדינות הירוקות.

סימונה פרנקל: נעשתה עבודה מאוד מאוד מאומצת ביוון, בקרואטיה ובבולגריה וברואנדה כדי לאפשר לתיירים ישראלים להגיע.

סימונה פרנקל: זה לא היה פשוט כיוון שאנחנו כמובן מדינה אדומה ובכל זאת הצלחנו בעיקר גם שר החוץ מול עמיתו היווני, לאפשר את זה שאם כי באופן מוגבל תיירים ישראלים יוכלו להגיע ליוון.

סימונה פרנקל: הכניסה ממדינות ירוקות היא ללא בידוד.

סימונה פרנקל: איסוף המידע על ידי השגרירים הביא לכך שמשרד החוץ פעל להגמשת הקריטריונים מול משרד הבריאות והתאמתם לאלה של האיחוד האירופאי ומכאן להכללתן של מדינות נוספות, כמו דנמרק, הונגריה, סלובניה וקפריסין כמדינות ירוקות.

סימונה פרנקל: אני חושבת שזה מה שהיה לי להגיד, את הרשימה אתם מכירים, ואנחנו ממשיכים כמובן לעבוד מדי יום עם השגרירים שלנו בחו"ל כדי לאסוף את המידע ובעיקר מול מקבלי ההחלטות כדי לאפשר כניסתם של ישראלים למדינות נוספות.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, סימונה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת סובה, בבקשה, רק בקצרה ממש.

יבגני סובה: תודה רבה, גברתי יושבת הראש.

יבגני סובה: קודם כל אני חייב להגיד שאני לא נוהג הרבה לבקר בוועדה שלכם, אבל בגלל שנושא התעופה משתלב גם בנושא של השבת כספים להרבה נוסעים אז אני באתי לפה וזה לא הדיון הראשון בעניין הזה.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד כמה דברים.

יבגני סובה: מהדיונים הקודמים בוועדות שונות שעוסקות בזה עולה תמונה פשוטה, אם לא יהיה אופק מבחינת התיירות, אם לא יהיה אופק מבחינת חברות התעופה האזרחים לא יאמינו שיש אפשרות להזמין טיסות לחודש אוקטובר, נובמבר, דצמבר ובכך חברות התעופה לא יוכלו להתרומם, כי זו בעצם מהות החוק שהתקבל בשבוע שעבר ודחו את השבת הכספים ל-1 באוקטובר, כי לפי התקנות היו צריכים לעשות את זה עד 14 באוגוסט, שזה בשבוע שעבר.

יבגני סובה: מה שאני מבקש, ויושב פה כרגע נציג של משרד הבריאות, ד"ר שלמון, תנו אופק, תסבירו את האופק לאנשים.

יבגני סובה: אני כמה פעמים אמרתי, גם השקיפות בתהליך קבלת ההחלטות, גם אופק של בן אדם שיושב ומסתכל היום דרך ערוץ 99 על הדיון בקורונה הוא יוכל לענות לעצמו על השאלה הפשוטה, האם הוא יכול לקחת בביטחון ולהזמין כרטיסי טיסה לחודש אוקטובר או חודש נובמבר?

יבגני סובה: ברגע שאתה, נציג משרד הבריאות, תיתן לו את האופק הזה אתה גם תוכל לעזור גם לענף התיירות, גם לחברות התעופה, ובעצם ככה תוכל גם לעזור למשק כולו.

יבגני סובה: זה בדיוק הסיפור.

יבגני סובה: נקודה נוספת שאני רוצה להעלות ופה אני מתחבר לדברים שלך, לא צריך להתייחס לדרכון של האדם, צריך להתייחס לגופו של אדם.

יבגני סובה: כמה ישראלים מחזיקים בדרכונים זרים?

יבגני סובה: אתם יודעים מה הסטטיסטיקה?

יבגני סובה: יש הרבה ישראלים שמחזיקים בדרכון זר.

יבגני סובה: כמה ישראלים התנפלו לפני הקורונה לקבל דרכונים זרים כשמדינה באיחוד האירופי מודיעה על כך שיש אפשרות שאם הסבתא רבא שלך גורשה מספרד אז אתה יכול לקבל אזרחות ספרדית או אם חלילה שהסבתא שלך נספתה בשואה אז ממשלת פולין יכולה להעניק לך דרכון פולני כשאתה לא קשור בכלל לפולין.

יבגני סובה: הרבה ישראלים מחזיקים בדרכונים זרים וכשמסתכלים עליהם באירופה לא עושים את האפליה.

יבגני סובה: אני חושב שהאפליה מתחילה פה.

יבגני סובה: כשאנחנו מתחילים את האפליה פה בישראל אחר כך אנחנו מתפלאים שיש אפליה כלפינו.

יבגני סובה: אני אומר לך דוגמה פשוטה, אני יודע שבשעה הקרובה אתם תתעסקו בנושא של המשפחות ובני המשפחות של הישראלים, זאת בדיוק האפליה.

יבגני סובה: משרד הבריאות יכול לתת אישור חריג להביא לישראל בעלים ונשים של אזרחים ישראליים ולא קשור לאזרחות שלהם.

יפעת שאשא ביטון: תשאיר משהו לדיון הבא.

יבגני סובה: לכן מה שאני מבקש, ההתייחסות צריכה להיות התייחסות עניינית לגופו של אדם, לא לגופו של הדרכון שלו ובטח ובטח לפסול כל דבר שקשור לאפליה כי אם אנחנו נפלה את עצמנו אז לא פלא שגם יפלו אותנו באירופה.

יבגני סובה: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת סובה.

יפעת שאשא ביטון: כן, זה חוסר ההיגיון בכל הדברים האלה שבסוף בודקים את הדרכון, את פיסת הנייר הזו ולא את האדם שמביא בגופו את ה - - -

יבגני סובה: וגם לאלה שמחזיקים שני דרכונים, זה הכי מעצבן.

יבגני סובה: בגלל זה אני אומר שזה לא מקובל.

יפעת שאשא ביטון: פרופ' אילנה בלמקר.

יפעת שאשא ביטון: דוד, יש לך משהו להוסיף על מה שאמרתי?

יפעת שאשא ביטון: כי אנחנו הצגנו את הדברים.

דוד שפרכר: יש לי דברים מאוד חשובים לומר.

יפעת שאשא ביטון: אז קודם כל פרופ' אילנה ואחר כך רק אם יש לך מה להוסיף, כי הדברים, אני חושבת, יוצגו.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, אילנה.

אילנה בלמקר: תודה רבה.

אילנה בלמקר: אני חושבת שזה דיון מאוד מאוד מעניין וחשוב היום ואנחנו באיגוד רופאי בריאות הציבור רוצים להדגיש כמה נושאים בודדים.

אילנה בלמקר: קודם כל העניין של פרסום הקריטריונים, זה חיוני.

אילנה בלמקר: לפי דעתי זה מאוד יעזור לציבור להבין איפה אנחנו עומדים בכל מדינה, אולי זה ישפר גם את שיתוף הפעולה של הציבור עם ההנחיות למניעת התפשטות של הנגיף.

אילנה בלמקר: כעת אנחנו כולנו פשוט באפלה, לא יודעים מה היעד של מספר המקרים למיליון תושבים, לגבי אחוז הבדיקות החיוביות.

אילנה בלמקר: אני חושבת שיעזור אם משרד הבריאות יפרסם את הקריטריונים, להגדיר מדינות בתור מדינות ירוקות, צהובות או אדומות, יעזור לכולנו גם ליישר קו ולהבין למה אנחנו צריכים להישאר.

אילנה בלמקר: עוד בדיון זרקו נתונים ושאלו בצדק כמה חולים נכנסו לארץ מאז הטיסות שהגיעו בזמן האחרון.

אילנה בלמקר: אני שמעתי שני מספרים שנזרקו בתוך הפגישה.

אילנה בלמקר: אני מקווה שיש למשרד הבריאות יחידה מיוחדת שעוקבת אחרי שינויים במגמות של תחלואה בארץ עקב הפתיחה של השמים.

אילנה בלמקר: זה נושא קריטי, זה משפיע על ההחלטות ואני מאוד מקווה שמשרד הבריאות עובד על זה.

אילנה בלמקר: לגבי התו הכחול.

אילנה בלמקר: הוא יתפרסם בימים הקרובים.

אילנה בלמקר: אני לא יודעת אם משרד הבריאות הקים יחידת פיקוח על יישום התו הכחול.

אילנה בלמקר: מאוד חשוב שתהיה יחידה ממשלתית שעושה פיקוח - - - נתב"ג אני סומכת על ההנהלה של נתב"ג, אבל בכל זאת כדאי שעוד יחידה נוספת מומחית בתחום תפקח על זה.

אילנה בלמקר: הערה אחרונה לגביה מעבדה לבדיקות PCR בנתב"ג.

אילנה בלמקר: אנחנו מאוד מברכים על הקמת המעבדה, זה מאוד חשוב.

אילנה בלמקר: רציתי לשאול אם משרד הבריאות עבר על המכרז לפני שפורסם.

אילנה בלמקר: למשל אני שמתי לב בתחום של מערכת מיזוג אוויר, לא ראיתי התייחסות לדרישות נוספות שנחוצות כדי להבטיח שלא תהיה בעיה של תוספת נגיפים לאוויר בתוך המעבדה או בתורים של המעבדה.

אילנה בלמקר: רציתי להיות בטוחה שמשרד הבריאות עבר על המכרז והם מסכימים עם כל ההנחיות שמה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, פרופ' אילנה בלמקר.

יפעת שאשא ביטון: דוד, אם יש לך רק להוסיף, כי אם לא אז אני איאלץ לקטוע.

יפעת שאשא ביטון: אז בבקשה, אם יש לך להוסיף על הדברים.

דוד שפרכר: לגבי מה שנאמר הבוקר, חבר הכנסת מיקי לוי חזר על עיקרי הדברים שכר רשמתי בנייר העמדה, אני מאוד הייתי רוצה שתצא החלטה או המלצה מהוועדה כדי שמבחינת הקריטריונים בהחלט נתייחס לקריטריונים של ארגון ECDC של האיחוד האירופאי, מבחינת אחוזי הנדבקים ל-100,000, והדברים האלה מפורסמים, ונאמר פה שאין נתונים לגבי מספר הבדיקות, ECDC גם הוא מפרסם את זה.

יפעת שאשא ביטון: כתבתי את הכול בסיכום, כל הדברים שעלו כאן נכתבו לסיכום.

דוד שפרכר: אז הייתי רוצה שנגיע להחלטה להתייחס לנתון הזה כאחד מהקריטריונים, ובין היתר בגלל העובדה שישראל מאוד קרובה לאירופה, היא שותפה לדוגמה לתוכניות מחקר ופיתוח במסגרת תוכניות הורייזן 2020 לדוגמה.

אשר שלמון: לא רק.

דוד שפרכר: לא, בין היתר.

דוד שפרכר: וגם אני הייתי שותף בהסכם לשמים פתוחים וכו'.

דוד שפרכר: כלומר יש באמת קו דיאלוג פתוח עם האיחוד האירופאי.

דוד שפרכר: הייתי מאוד רוצה שבמידית, ואני הצעתי את זה גם לפורום המשל"ט ולמשרד החוץ, שאני עומד בקשר איתם, שבאמת נדבר לעומק על בסיס הנתונים האלה ולא יותר, סליחה, החלטות שרירותיות כפי שהתקבלו עד עכשיו.

דוד שפרכר: הדברים האלה הם לא טובים, הם לא נראים טוב גם מבחינת המינהל התקין.

דוד שפרכר: אני רואה שחברת הכנסת זנדברג הגיעה.

דוד שפרכר: תוך כדי הדיון פה, כמו חברת הכנסת זנדברג וכמו חבר הפרלמנט הצרפתי ששוחחתי איתו אתמול, אנחנו ממש מוצפים פניות של אנשים עם אזרחויות כפולות, ישראליות ולדוגמה במקרה הזה צרפתי, אנשים פשוט שבורים לחלוטין, חמישה-שישה חודשים שנאלצו להגיע ולעזוב את ישראל כי אחרת הם מאבדים את העבודה שהם מגיעים אליה כל שבוע לצרפת.

דוד שפרכר: מישהו שלח לי פה, משפחה בת שש נפשות, הם ישנים באיזה שהוא סלון של מישהו בפריז שנתן לו את הסלון שלהם מחודש מרץ.

דוד שפרכר: אלה דברים, כמו שחברת הכנסת זנדברג אמרה בדיון בשבוע שעבר, שאנחנו מוכרחים לקחת את זה בחשבון.

יפעת שאשא ביטון: אז תן לי רגע רק לחדד את הנקודה הזו, כי זה לא רק העניין של האזרחויות הכפולות, כי הרי הם יכולים להיכנס לכאן כי יש להם אזרחות ישראלים - - -

דוד שפרכר: אבל לא אבא ואמא.

יפעת שאשא ביטון: שנייה, אבל אם תיתנו לי לסיים ולומר את הדברים בצורה מלאה אז גם הדברים יהיו ברורים.

יפעת שאשא ביטון: הסיפור הגדול, ד"ר שלמון, זה שכשהם מגיעים לכאן מצרפת, אגב, שמצבה יכול להיות, לפחות לפי המספרים שאנחנו מכירים, אפילו יותר טוב מבולגריה, הם נדרשים בבידוד, בעוד שאנחנו אמרנו שמבולגריה הם יכולים להיכנס ללא בידוד.

יפעת שאשא ביטון: ההבחנה הזו בלי שיש לנו איזה שהוא מסד נתונים אמיתי, שאנחנו אומרים, אוקיי, נכון, אנחנו רואים שבצרפת המצב הוא יותר חמור.

יפעת שאשא ביטון: אבל לא, אנחנו רואים לפי כל הפרמטרים שצרפת היא דווקא מדינה ירוקה לפחות לפי הקריטריונים של מדד האירופאי ואנחנו משום מה לא מתייחסים לכך.

דוד שפרכר: עם כמות מינימום כפולה אם לא משולשת של בדיקות לעומת בולגריה.

דוד שפרכר: בנתונים שיש ברשותי - - -

אשר שלמון: אנחנו האחרונים שנפלה את צרפת, אבל צרפת לפי הקריטריונים שלנו היא לא מדינה ירוקה, אני אתן לך בדיוק את המספר.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, משום שאנחנו בסיום הדיון וכבר נאמר הכול אני רוצה לסכם את הדברים בדיוק מהנקודה הזו, ד"ר שלמון.

יפעת שאשא ביטון: מה שאנחנו מבקשים זה לקבל את כל הקריטריונים שעל פיהם התקבלו ההחלטות.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לקבל את כל הנתונים של המדינות השונות מבחינת מספר הבדיקות שנעשו, מספר המאומתים, מספר החולים הקשים, מספר הנפטרים בכל אחת מהמדינות.

יפעת שאשא ביטון: מבחינתי אתם יכולים לחלק את זה למספר הנפשות שאתם רוצים, אתם תבחרו, אנחנו נדע מה לעשות עם זה גם כתוצרי גלם.

יפעת שאשא ביטון: ואנחנו רוצים להבין למה מדינות בתוך אירופה שכן מוגדרות במצב הרבה יותר טוב, אתה יודע מה?

יפעת שאשא ביטון: אני אפילו לא אגיד ירוק או אדום, הרבה יותר טוב ממדינות אחרות שכן אנחנו מאפשרים את הכניסה והיציאה מהן ללא בידוד, לא נכללות בתוך הרשימה.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, ביקשנו שתיירים ממדינות ירוקות ייכנסו למדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: אני מבינה שזו החלטה של הקבינט, אני מבקשת לפנות לנציגי הממשלה או לנציגי הקבינט שיגידו לנו מה רמת הסיכון שכרוכה בבקשה שלנו שתיירים ממדינות ירוקות ייכנסו למדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: על בסיס איזה מספרים הם נסמכים, כמה חולים באמת.

יפעת שאשא ביטון: בצורה מדויקת אני רוצה לדעת, כמה חולים נכנסו למדינת ישראל במהלך החודשים האחרונים ממדינות אחרות אל מול כמה נכנסו, שנדע את זה גם באופן יחסי, שלא ייתנו לנו רק את המספר הנומינלי.

יפעת שאשא ביטון: הדבר הנוסף שאנחנו מבקשים זה שיתחילו לייצר איזה שהיא תוכנית עתידית.

יפעת שאשא ביטון: צודק חבר הכנסת סובה, צריך לייצר פה איזה שהיא ודאות עבור האנשים.

יפעת שאשא ביטון: ברור לנו שאנחנו לא נישאר מבודדים לנצח, אנחנו צריכים להתחיל להשתחרר מהמקום שאנחנו נמצאים בו ולייצר איזה שהיא שגרת קורונה, וזה עוד בלי שכפרנו בנתונים ובלי שנכנסנו לניתוח הנתונים במדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: משום שמדובר כאן בדברים שהם גם ביחס לעולם ולאיך שמדינות אחרות מנתחות את זה, אנחנו רוצים שתיבנה תוכנית עתידית ולא נחכה לרגע שבו יהיה אפשר לשחרר את השמים, אבל אנחנו לא נהיה ערוכים.

יפעת שאשא ביטון: ואנחנו מבקשים תוך שבועיים לדעת גם מה סטטוס המכרז, לוודא שהוא נסגר ומתקדם ושאנחנו יכולים להפעיל אותו בהקדם.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כמובן נקיים דיוני מעקב.