הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 44, 2020-08-11 12:15

עפר שלח: אני מתכבד לפתוח את הדיון בדוח מבקר המדינה 70ב – היבטים בפעילות המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל והרשויות לפיתוח הנגב והגליל.

עפר שלח: בהמשך נבקש להתמקד בעיקר בשאלה איך הרשויות המקומיות בפריפריה, בנגב ובגליל, מתמודדות עם המצוקה שנגרמה להן.

עפר שלח: מדובר ברשויות שרובן לא חזקות מלכתחילה ונגרמה להן מצוקה משמעותית כתוצאה ממשבר הקורונה.

עפר שלח: עסקתי בכך כיו"ר ועדת קורונה בשעתו.

עפר שלח: ככל שהזמן עובר המצוקה רק מחריפה.

עפר שלח: אני רואה אמירה של בנק ישראל עכשיו שהתוצאות הכלכליות של הקורונה גרועות אפילו מתרחיש הקיצון שהוא חזה.

עפר שלח: זה בוודאי משפיע על רשויות מקומיות, כמו גם הבעיות של היעדר תקציב, ואי לכך גם פגיעה בהכנסות שלהן מהמדינה.

עפר שלח: אנחנו נבקש לשמוע משורה גדולה של ראשי רשויות, גם ראשי מועצות אזוריות, גם ראשי עיריות, מכול המגזרים, איך הם מתמודדים.

עפר שלח: נתחיל בהצגת הדוח.

עפר שלח: צחי, בבקשה.

צחי סעד: צהרים טובים.

צחי סעד: נקודת המוצא של הדוח הייתה הרשויות לפיתוח הנגב והגליל שהוקמו על פי חוק בתחילת שנות ה-90'.

צחי סעד: מאוחר יותר, ב-2005, הוקם המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

צחי סעד: הדוח עוסק ביחסי הגומלין ביניהם והמשמעות מבחינת התפקוד שלהם כלפי התושבים והרשויות של הנגב והגליל.

צחי סעד: הדוח העלה חסמים ביכולת הרשויות המקומיות לממש תמיכות, תקציבים, פרויקטים שונים וכו', במיוחד הרשויות החלשות כמובן, חלקן במגזר הלא יהודי.

צחי סעד: הדוח העלה תמיהות לגבי המטרות האמיתיות של פרויקטים, התרומה האמיתית שלהם לתושבים באזורי הנגב, הגליל והפריפריה, לגבי תהליכי מינויים, ובמשתמע מה התרומה האמיתית של כל התהליכים האלה לפיתוח הנגב והגליל, האם באמת מומשו התקציבים, התמיכות והכספים שרצו להעביר למקומות האלה.

צחי סעד: ברשותך, אבקש מניר עוזרי, סגן מנהל האגף שעסק בנושא, להציג בקצרה את הממצאים.

ניר עוזרי: שלום לכולם.

ניר עוזרי: דוח 70ב פורסם במאי 2020.

ניר עוזרי: תקופת הביקורת הייתה בין אוגוסט 2017 לפברואר 2018.

ניר עוזרי: בחנו בעיקר את המשרד לפיתוח הנגב והגליל, הרשות לפיתוח הגליל והרשות לפיתוח הנגב.

ניר עוזרי: נבחנו שלושה היבטים: תפעול הרשויות לפיתוח תחת המעמד הסטטוטורי שלהן; פעילות המשרד לפיתוח לצורך ביצוע פרויקטים; ומינויים של מנכ"ל הרשות לפיתוח הנגב והעסקת יועצים חיצוניים.

ניר עוזרי: מעט פרטים על התחום: תקציב המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל לשנת 2017 היה כחצי מיליארד ש"ח; תקציב כל אחת מרשויות הפיתוח היה 40 מיליון ש"ח; יש לנו 35 רשויות מקומיות בנגב ו-94 בגליל.

ניר עוזרי: מטרות המשרד הן להעניק סיוע נקודתי ליישובים בנגב ובגליל ולפריפריה חברתית, לחזק את החוסן החברתי, להגדיל צמיחה ולהביא לצמצום פערים על מנת לשפר את איכות החיים.

ניר עוזרי: הרשויות הוקמו כתאגידים סטטוטוריים ובשנת 2005 עברו לאחריות המשרד לפיתוח.

ניר עוזרי: המשרד לפיתוח והרשויות פועלים באמצעות קולות קוראים, מכרזים ומיזמים משותפים למימוש המדיניות ויישום החלטות ממשלה בתחומי הנגב והגליל.

ניר עוזרי: התחום הראשון שנבדק הוא עצמאות הרשויות לפיתוח וגיוס משאבים.

ניר עוזרי: מצאנו שהרשויות לפיתוח התבססו על תקציבים שהן מקבלות מהמשרד לפיתוח, לא גייסו תקציבים בעצמן.

ניר עוזרי: כחלק מזה – זו סיבה ומסובב כמובן – המשרד לפיתוח התייחס לרשויות כזרועות לביצוע, כאחד ממחוזותיו, והתערב גם בפעילות השוטפת וגם בתכנון העבודה.

ניר עוזרי: המלצת מבקר המדינה הייתה לשמור על האיזון שנדרש בין עצמאות הרשויות לבין הצורך בפיקוח ובקרה עליהן.

ניר עוזרי: בנוסף, בחנו חסמים למיצוי משאבים על ידי הרשויות המקומיות בנגב ובגליל.

ניר עוזרי: למעשה בדקנו האם הרשויות מצליחות לממש את הקולות הקוראים שהמשרד והרשויות מציעים.

ניר עוזרי: מצאנו: העדר אפשרות להגשה מקוונת; היעדר הנגשה בשפה הערבית; זמן המענה לקולות קוראים לא היה מותאם לפרויקטים ולא איפשר לרשויות להיערך אליו; דרישות מימון, מצ'ינג, שלא היו פרוגרסיביות מנעו מרשויות ממעמד סוציו-אקונומי נמוך לממש את הקולות הקוראים.

ניר עוזרי: ההמלצות שלנו הן: להקל על הגשת קולות קוראים; להתאים את זמן המענה; להעביר תשלומים במועד רלוונטי; ולנקוט בשיטת מימון פרוגרסיבית.

ניר עוזרי: דבר נוסף שבחנו הוא איוש המינהלות והמועצות ברשויות לפיתוח הנגב והגליל.

ניר עוזרי: מצאנו איוש חסר.

ניר עוזרי: אפשר לראות בטבלה ששיעורי האיוש בפועל הם 17%, 20%, 32% לכל היותר.

ניר עוזרי: נושא נוסף שנבחן הוא בקשת תמיכה של עמותה שהתגלה תוך כדי הבקשה שיש זיקה לשר לפיתוח.

ניר עוזרי: עמותה מסוימת הגישה בקשה, יו"ר העמותה וסמנכ"לית העמותה היו חתומות על הבקשה.

ניר עוזרי: לא צוין בטופס הבקשה זיקה, לא נדרש בעצם לציין אז ממילא לא צוינו.

ניר עוזרי: חשב המשרד בחן את הנושא, מצא, פנה לעמותה, היא משכה את הבקשה.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים ליועץ המשפטי לממשלה לשנות את נוהל ההגשה כך שתהיה חובה לציין זיקות.

ניר עוזרי: המשרד שלנו בחן גם ביצוע של כמה פרויקטים, מצאנו מגוון ליקויים.

ניר עוזרי: בפרויקט מסוים, "תכנית חרדים באקדמיה", היקף ההתקשרות היה 8 מיליון, 4 מיליון ש"ח השתתפות של המשרד.

ניר עוזרי: הוחלט להאריך את המיזם בשנה נוספת למרות שלא עמדו בתנאים כבר בשנה הראשונה.

ניר עוזרי: בפרויקט אחר, סיוע למשפחות אבלות, נמצא שהרשות לפיתוח הנגב אישרה את הפרויקט, פרויקט דומה ניסו לאשר ברשות לפיתוח הגליל והוחלט שהוא לא הולם את מטרות הרשות.

ניר עוזרי: פרויקט נוסף, תמיכה באחת מהילולות בדרום, נמצא שאחד מעובדי הרשות לפיתוח הנגב פנה לרשות המקומית וביקש ממנה לתקן את בקשתה על מנת לקבל תמיכה גבוהה יותר.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים להקפיד על בחינה של עמידה בהסכמים כבר בשלב הסכם ההתקשרות והמשכי הסכמי התקשרויות.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים ליזום פרויקטים בתחום האחריות ופרויקטים שנותנים מענה לכלל האוכלוסייה ולא לאוכלוסיות ספציפיות.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים להימנע מהכוונת רשויות מקומיות שיכולה לגרור בקשות שלא עונות על התנאים והקריטריונים, וכמובן לחדד לעובדים שלא להכווין רשויות מקומיות.

ניר עוזרי: בחנו את תהליך מינוי מנכ"ל לרשות לפיתוח הנגב ב-2016.

ניר עוזרי: מצאנו שהייתה מחלוקת מהותית בין חברי הוועדה שנגעה להיקף הניסיון והיקף הכספים שניהל.

ניר עוזרי: הביקורת עשתה בחינה עצמאית ומצאה שהוא ניהל מתנ"ס עירוני והיה חבר בפורום הנהלה שדן בפעילות אבל לא דן בתקציב החברה העירונית כולה, מה שסתר את הגשת הבקשה.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים למועצת הרשות לפיתוח הנגב לקבוע מראש אמות מידה ברורות למתן ניקוד, שלא יתגלו מחלוקות כאלה, שזה לא יגיע למצב של חוסר ודאות, ולבחון דרכים לשיפור עבודת הוועדה ועמידה באיתור המידע שעומד בפניה.

ניר עוזרי: בחנו גם העסקה של יועצים.

ניר עוזרי: בחנו שלושה יועצים: יועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הנגב, יועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הגליל ויועצת להעצמה נשית לרשות לפיתוח הגליל.

ניר עוזרי: מצאנו שהוועדות פעלו בלי שהוצג לוועדות מסמך צורך; מצאנו שהיועץ לקשרי ממשל לרשות לפיתוח הנגב הועסק שלא בהתאם למטרות המכרז, הוא עסק בעבודה פנים-ארגונית ולא בקשרי ממשל, שזו מן הסתם עבודה חוץ-ארגונית.

ניר עוזרי: מצאנו בשני המקרים שניתן בניקוד ניסיון מקצועי ניקוד גבוה מאוד, באחד מהם אפילו מקסימלי, למרות שלמועמדים אחרים היה ניסיון רלוונטי מהותי יותר.

ניר עוזרי: נציין בהקשר הזה שגם ליועץ לקשרי ממשל לפיתוח הגליל וגם ליועצת להעצמה נשית היה רקע מקצועי במתן שירות במפלגת השר.

ניר עוזרי: מצאנו שהיועץ לקשרי ממשל לפיתוח הגליל והיועצת להעצמה נשית הגישו דיווחים שגויים, חסרים, וקיבלו אף תשלומים ביתר.

ניר עוזרי: מכול האמור כאן עולה שהרשות לפיתוח הגליל לא עשתה מספיק כדי לפקח ולבקר על עבודת היועצים.

ניר עוזרי: אנחנו ממליצים: להקפיד ולתעד את הישיבות ואת מהלך הדיון, להגדיר צרכים ברורים, לפרט ולתת נימוקים לאישורי מכרז; לשפר את תהליכי העסקת יועצים וקבלת דיווח מהימן ופיקוח ובקרה; וכמובן לפעול להשבת הכספים ששולמו ביתר.

ניר עוזרי: כן נרצה לציין לחיוב שבאוגוסט 2017 נחתמו הסכמים בין המשרד לפיתוח לרשויות שמסדירים את האיזון בין הצורך בפיקוח ובקרה לבין עצמאותן.

ניר עוזרי: עם זאת, כן מצאנו הבדלים והערנו על כך בדוח.

ניר עוזרי: לסיכום, המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות הוקמו במטרה להביא לפיתוח כלכלי ולפעילותם אמורה להיות השפעה מהותית.

ניר עוזרי: עם זאת, מצאנו שהם נדרשים לפעול להסרת חסמים להשתתפות רשויות מקומיות ולפיתוח יזמים, להביא לכך שעיקר התקציבים יגיעו לרשויות החלשות.

ניר עוזרי: אנחנו מצפים מהם לפעול בחיסכון וביעילות וליצור סדרי בקרה ראויים לגבי הפעלת פרויקטים ומינויים.

ניר עוזרי: תודה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: העליתם נקודות, למשל ביחס למינויים או ביחס לפרויקטים שקיבלו תמיכה, האם גם הגעתם למסקנות כמה זה סיסטמי?

עפר שלח: אני מניח שאתה יכול לראות בכל משרד ממשלתי מקרה אחד או שניים, האם אתם יכולים להגיד שבמשרד הזה זו תופעה יותר רווחת ממקרה אחד או שניים?

ניר עוזרי: כמו שהערנו בדוח, היו כאן יותר ממקרה אחד או שניים, היו לפחות חמישה מקרים בין הרשויות.

ניר עוזרי: הערנו את זה בצורה מפורשת בדוח.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: חה"כ סעיד אלחרומי, בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב-ראש, על קיום הישיבה בנושא החשוב הזה.

סעיד אלחרומי: לכל אחת מהרשויות האלה, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל, הוקצה תקציב של 40 מיליון שקל.

סעיד אלחרומי: עולה מהדוח שהמשרד לפיתוח הנגב והגליל החשיב אותן כחלק מהמחוזות שלו ולא זו הייתה כוונת המחוקק בהקמת שתי הרשויות האלה.

סעיד אלחרומי: הרשות לפיתוח הנגב – שקרובה אלי ובשלב מסוים בשנים עברו גם הייתי שותף לכמה פרויקטים – מתוקצבת על ידי המשרד לפיתוח הנגב והגליל אבל היא רשות שבעיקר נועדה לגייס תקציבים ולעזור לרשויות המקומיות, בעיקר החלשות, לפתח מיזמים בהן.

סעיד אלחרומי: גם אם היא מתקצבת ברור שיש מצ'ינג, זה לא תקצוב מלא.

עפר שלח: כן, אנחנו בטח נגיע לסוגיית המצ'ינג.

סעיד אלחרומי: מה שקרה זה שהם פשוט נשארו סטטיים.

סעיד אלחרומי: לא ביצעו גיוס כספים ופיתוח פרויקטים בעלי משמעות בנגב.

סעיד אלחרומי: אם תשאל עכשיו, לפחות במגזר הבדואי בנגב – וזה לא מעט רשויות – אף אחד לא שמע על רשות לפיתוח הנגב.

סעיד אלחרומי: הם שומעים על רשות אחרת, הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואים.

סעיד אלחרומי: אני מניח שגם הרשויות היהודיות לא שמעו עליה כי הם לא ממוקדים במטרה להיות מעורבים בפרויקטים גדולים בנגב.

עפר שלח: אני מודה שאני לא בקיא במיוחד במשרד לפיתוח הנגב אבל אתה רוצה פה משהו שעל פניו קופץ – תקציב המשרד הוא קרוב לחצי מיליארד שקל, תקציב שתי הרשויות האלה, שעוסקות לכאורה במה שהוא התכלס של עבודת המשרד, הוא 80 מיליון ביחד, אז אתה שואל: מה עושים עם 420 מיליון השקלים האחרים?

סעיד אלחרומי: הדבר השני הוא איוש חברי המינהלות והמועצות.

סעיד אלחרומי: למשל, במינהלת הרשות לפיתוח הנגב מספר החברים – 3, האיוש – 0.

סעיד אלחרומי: אין.

סעיד אלחרומי: מינהלת הרשות לפיתוח הנגב – אין.

סעיד אלחרומי: צריכים להיות שלושה – אפס.

סעיד אלחרומי: במועצת הרשות לפיתוח הנגב אמורים להיות 19 אנשים, האיוש הוא 32%.

סעיד אלחרומי: זאת אומרת – שליש מהאנשים.

סעיד אלחרומי: מה עם האחרים?

עפר שלח: ואותו דבר בגליל.

אופיר כץ: האיוש נכון גם להיום?

עפר שלח: דוח המבקר הוא מ-2020.

אופיר כץ: מעניין לראות אם הם קיבלו את ההמלצות ואיישו את זה.

עפר שלח: ננסה לשאול בהמשך, יש לנו כאן את נציגי המשרד.

סעיד אלחרומי: כשמתקדמים לשאר הדברים רואים מה קורה באיוש משרות, למשל גיוס היועץ.

סעיד אלחרומי: אני לא רוצה להיכנס לזה אבל זה ברור, כי כשתופסים את המקום הזה זה מקום עבודה, זה פיל שנשאר באמצע, יש לו תקציב שנתי.

סעיד אלחרומי: איפה הבקרה?

סעיד אלחרומי: איפה הביקורת על הגוף הזה?

סעיד אלחרומי: האם המשרד לפיתוח הנגב והגליל הוא שעושה את זה?

סעיד אלחרומי: מה יעילות הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל?

סעיד אלחרומי: כאן אני גם מתחבר למה שאמרת לגבי 80 מיליון השקלים מתוך תקציב המשרד שהוא חצי מיליארד.

סעיד אלחרומי: איפה שאר הכסף?

עפר שלח: חה"כ אוריאל בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, אני קורא את הסיכום: "המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והרשויות לפיתוח הנגב והגליל הוקמו במטרה להביא לידי פיתוח כלכלי" וממנו אני יכול להשליך.

אוריאל בוסו: אני מכיר את הדוח ועברתי עליו לפני כן.

אוריאל בוסו: מצד אחד, כשמדברים כאן לדוגמה על הכבדה בהגשת הניירת, הטופסולוגיה ועל כך שלא מצליחים להקים מיזמים – אלה דרישות של משרד האוצר ומשרד המשפטים, שלא מעוניינים בכך.

אוריאל בוסו: כשמדברים על עצמאות של הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל לעומת המשרד, בסופו של יום נתבקש על ידי הממשלה שהם יהיו הרגולטור.

אוריאל בוסו: צריך לזכור דבר אחד: המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל והפריפריה החברתית, בשונה ממשרדים אחרים – משרד התרבות מתעסק בתרבות, משרד החינוך מתעסק בחינוך – מתעסק בלמעלה מ-50 מיזמים ויוזמות שיש ברשויות ופועל בכל הערוצים.

אוריאל בוסו: למשל, דובר בדוח על פרויקט שניתן ושהמשיכו לתת אותו למרות שכביכול עמדו ביעדים – אני מכיר את הפרויקט הזה – זה פרויקט שביקשו מהמשרד הזה לעודד, לעודד חרדים, והמשרד בעצמו, כשראה שלא עומדים בזה, עצר ובסוף הם מקבלים ביקורת.

עפר שלח: הביקורת היא לא על עצם זה שהולכים עם הפרויקט ושהוקצה לו כסף, רק אמרו שאם השותף – אמרת מצ'ינג וזה בדיוק זה – לא עמד בחלקו, אז נשאלת השאלה האם צריך להמשיך עם השותף הזה.

אוריאל בוסו: ביקשו לתת לו עוד צא'נס, זה הכול.

אוריאל בוסו: בסופו של יום המשרד בעצמו עצר את זה מיוזמתו כשהוא ראה שלא עומדים במיזם.

אוריאל בוסו: כשמדברים על איושים צריך לזכור שמטה העבודה של המשרד הזה הוא מאוד-מאוד-מאוד קטן ביחס לפעילות שהוא עושה.

אוריאל בוסו: אני רוצה להגיד לך שצמצום הפערים שהמשרד הזה הביא ברשויות ובשכונות הפריפריאליות, וגם במרכז, הוא משהו שלא היה כדוגמתו.

עפר שלח: את זה נשמע מהרשויות, על זה בדיוק נשאל את הרשויות בהמשך.

אוריאל בוסו: ברור שיש יותר ויש פחות, אבל אני חושב שזו ברכה.

אוריאל בוסו: אנחנו נשמע בהמשך לגבי חלוקת הכספים, 40 מיליון לרשות, 80 מיליון לשתיהן, אבל בשאר הדברים אני חושב שהמשרד פועל במקצועיות ואנחנו רואים בכך רק ברכה לצמצום פערים בפריפריה.

עפר שלח: בואו ניגש היישר לשטח.

עפר שלח: אני מבקש מראשי הרשויות שנדבר אתם להתייחס כמובן גם למצוקה ולצרכים שלהם בזמן הזה, וגם האם הם מסתייעים ובמה במשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל.

עפר שלח: ערן דורון, האם אתה יכול לתאר לנו את השפעת משבר הקורונה על המצב הכלכלי של המועצה ומי ואיך מהגורמים הממשלתיים מסייע לך בהתמודדות אתו?

ערן דורון: אני לא אפתח את כל הדבר הזה כי אני מבין שההתמקדות היא בעיקר בממשק מול המשרד לפיתוח הנגב והגליל, אבל אני חושב שהעניין הוא לא רק הקורונה אלא בהיעדר תקציב מדינה מאושר.

עפר שלח: תפתח, תפתח.

ערן דורון: זה הדבר שממנו נגזרים כל הדברים, למשל תקציבי מרכזי צעירים, מרכזי "קליקה".

ערן דורון: אני רואה את דרור סורוקה פה, הוא בוודאי יידע להרחיב על זה.

ערן דורון: בסופו של דבר, חלק לא מבוטל מהפעולות התוספתיות שהיו נגזרת של תקציב המדינה לא מתקיימות ולכן נאלצנו לצמצם פעילויות – ורמת נגב זו לא מועצה מסכנה.

ערן דורון: זו לא מועצה במשבר.

ערן דורון: הכול בסופו של דבר ממשיך, אבל עדיין, התחייבנו לפעולות, התחייבנו למשרות, התחייבנו על בסיס תקציב שהיה אמור להגיע מאותם משרדים.

ערן דורון: ברגע שתקציב המדינה לא אושר, ואנחנו היינו עם תקווה גדולה שבעקבות הקמת הממשלה – שאני יודע שיושב-ראש הוועדה מאוד תומך בה – יהיה תקציב מדינה ונוכל לחזור לשגרת פעילות כפי שנדרש וצריך.

ערן דורון: אני אתן את מרכזי הצעירים רק כדוגמה.

ערן דורון: מרכזי הצעירים בכל המרחב בנגב ובגליל, וכנראה גם במקומות אחרים, באמת פועלים על מנת לאפשר השכלה, תעסוקה, התיישבות, לאותם אלפי צעירים שנמצאים אצלנו או יזמים.

ערן דורון: היום, כתוצאה מכך שתקציב המדינה לא אושר, הפעילות נפגעה בצורה די דרמטית.

ערן דורון: אני חושב שזו דוגמה להרבה מאוד פעילויות שנפסקו.

ערן דורון: אני חייב להגיד שלה

ערן דורון: בנתי משרד נגב-גליל היה מאוד רוצה לממש את הדירקטיבה שלו ולהמשיך לתמוך, רק שכרגע, בהיעדר תקציב מדינה, זה המצב.

עפר שלח: איזה גודל של בור זה יוצר אצלך בתקציב?

ערן דורון: מדובר על מאות-אלפי שקלים.

עפר שלח: האם אתה מקבל איזשהו סיוע בשביל להתגבר על זה, או שפשוט אומרים: חכה, יהיה תקציב חד-שנתי, דו-שנתי, והכסף יגיע?

ערן דורון: בדיוק כך.

ערן דורון: בהיעדר תקציב כל משרדי הממשלה, מנגב-גליל, שיכון, חקלאות, באמת בצורה רוחבית, לא יכולים לפעול, אלא אם כן אלה דברים שהיו כבר בבסיס התקציב ב-1 חלקי 12.

ערן דורון: אפילו תנועות נוער, כמובן משרד החינוך.

ערן דורון: כולם דיברו על פרויקט היל"ה, קרן קרב, אלה דוגמאות חיות ויש עוד אינספור דוגמאות.

ערן דורון: אני אתן דוגמה מהמשרד לשיתוף פעולה אזורי בראשות השר אקוניס, הוא כבר כשנה וחצי לא הוציא את הקול הקורא של פעילות ביישובי פתחת ניצנה, בחבל אילות, בערבה התיכונה או במטה אשר.

ערן דורון: הפעילות לא יכולה להתקיים כי הדבר הכי בסיסי, הקול הקורא, לא יוצא.

ערן דורון: כנ"ל במשרד לשוויון חברתי ומשרדים אחרים.

עפר שלח: ברגיל, איזה סיוע, באיזה תחומים ובאיזה היקף אתה מקבל מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל?

ערן דורון: הסיוע בדרך כלל הוא נגזרת של הסוציו-אקונומי.

ערן דורון: רמת נגב זו מועצה שהיא בסוציו-אקונומי 6.

ערן דורון: היינו 5, הידרדרנו ל-6 לצערי – "הידרדרנו" זה אומר שאנחנו מקבלים פחות.

ערן דורון: על פי הקולות הקוראים, אם זה בתרבות או בתמיכה במיזמים כלשהם, בסוף אתה מקבל כפונקציה של הסוציו-אקונומי שלך, אלא אם כן יש החלטות ממשלה ייעודיות, כמו שיש למגזר הבדואי או למגזרים אחרים שקיבלו, ליישובים ספציפיים.

ערן דורון: אם ניקח את המשרד לשירותים חברתיים, בסוציו-אקונומי 5 אתה מקבל תמיכה של 75% מהממשלה, כשאתה יורד או עולה ל-6 – תלוי איך אתה רואה את זה – אתה מקבל 70% וככל שאתה עולה בסוציו-אקונומי אתה תקבל פחות תמיכה.

ערן דורון: זה העניין של תקצוב דיפרנציאלי, שיש בזה שכל אבל דבר ראשון צריך לקבל את מה שאתה צריך לקבל.

עפר שלח: כמה קיבלת מהמשרד הזה ב-2019?

ערן דורון: אני לא זוכר, אני מתנצל, אולי דרור יידע לתת את התשובה.

ערן דורון: בדרך כלל מדובר, במועצה כמו רמת נגב, בתקציבי הפעלה שוטפים של מאות-אלפי שקלים.

ערן דורון: אם מדובר פה על פרויקטים זה כבר מגיע למיליוני שקלים.

ערן דורון: אני שוב חייב להגיד שבתחושתי בעבודה מול הפקידות הבכירה במשרדים, גם הדרג הפוליטי מאוד רוצה לממש את העבודה שלו, רק שבהיעדר תקציב זה לא מתכנס.

אוריאל בוסו: בשביל הדיון שלשמו התכנסנו הייתי רוצה לדעת האם אתה מרגיש שהמשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל נותן לך את המענה שלשמו אתה פונה, מסייע לך לצמצום פערים, שלשם כך הוא הוקם?

אוריאל בוסו: אנחנו רוצים לדעת בנוגע למה שמוצג בדוח האם המשרד מקיים את ייעודו ואיך שיתוף הפעולה שלך אתו.

ערן דורון: מאחר שהיום מדינת ישראל עובדת בשיטה של מכסחת דשא, קולות קוראים שכל מי שעומד בקריטריונים יקבל או לא – כמובן בהנחה שהוא מילא את זה כמו שצריך – אז אין בעיה במקרה הזה.

ערן דורון: היום, מאחר שהם לא מסוגלים להוציא קולות קוראים, אז זה פשוט לא קורה; או שפרויקטים נתקעו או שהם פשוט לא קורים.

ערן דורון: לגבי הזרוע הביצועית של המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, שזו הרשות לפיתוח הנגב או הרשות לפיתוח הגליל, גם שם הסוציו-אקונומי עובד.

ערן דורון: שם אני חושב שיש יותר בעיות כי לצערי רשויות כמוני לא מתוקצבות.

ערן דורון: נגיד, לרשות לפיתוח הנגב יש תקציב של 82 מיליון שקל, חלק גדול זה החלטות ממשלה לעלה נגב וכל מיני דברים, אבל מ-82 מיליון שקלים לצערי אנחנו לא זוכים כמעט לשום תמיכה.

ערן דורון: הצלחנו עכשיו להוציא משהו לתחום התיירות.

ערן דורון: אתם, אגב, מוזמנים לבוא למדבר המדהים הזה בלילות האלה.

סעיד אלחרומי: ערן, צריך להבדיל בין המשרד לפיתוח המגב והגליל והפרויקטים שהוא מוביל לבין הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל.

סעיד אלחרומי: אנחנו דנים בדוח של מבקר המדינה לגבי שתי הרשויות האלה, הרשות לפיתוח הנגב והרשות לפיתוח הגליל, וממשק היחסים בינן לבין המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

סעיד אלחרומי: אנחנו לא דנים כאן על המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

סעיד אלחרומי: צריך להבהיר את הנקודה.

ערן דורון: אני מבין ולכן עשיתי את ההסתייגות הזו, כי אין לי שום בעיות עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל ברמה השוטפת.

ערן דורון: להפך, אנחנו נעזרים מאוד.

ערן דורון: הרשות לפיתוח הנגב, לצערי, מבחינתי כראש רשות בנגב – אמרתי למנכ"ל הרשות לפיתוח הנגב, משה מור יוסף, שראוי ועושה עבודה טובה, שיקרא לזה "הרשות לפיתוח הנגב חוץ מרמת נגב", כי באמת לא הרגשנו שאנחנו זוכים לקבל איזשהן תמיכות מתוך תקציב של 82 מיליון שקל ואני לא חושב שיש סיבה שתושבי רמת נגב יופלו לרעה.

ערן דורון: הם לא צריכים להיות מועדפים לטובה אבל הם בטח לא צריכים להיות מופלים לרעה מתקציב כל כך גדול.

ערן דורון: כמובן שיש תמיד הסברים: זו החלטת ממשלה, פה אתה לא בסוציו-אקונומי, אבל דווקא הרשות לפיתוח הנגב, שכל תפקידה ותכליתה לתמוך ברשויות ובפעילויות בנגב, מבחינתי לא עושה את עבודתה בהיבט הזה עבור תושבי רמת נגב.

ערן דורון: אני מניח שיהיו ערים אחרות שיגידו שהם עושים עבודה מצוינת, רמת נגב לא נהנית מפעילות הרשות לפיתוח הנגב בצורה חד-משמעית.

סעיד אלחרומי: אתה חבר במועצת הרשות לפיתוח הנגב?

ערן דורון: כן, אני חבר.

עפר שלח: ערן, תודה.

עפר שלח: בני ביטון, שלום.

בני ביטון: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת המכובדים, שמעתי את סוף דבריו של הקולגה שלי מרמת נגב, אני רוצה להגיד לך, בטוח שהוא יגיד שהוא לא מקבל הרבה כי שמוליק ז"ל היה יושב-ראש מינהלת הרשות לפיתוח הנגב.

בני ביטון: אני חושב שהרשות לפיתוח הנגב עושה עבודה יוצאת מן הכלל.

בני ביטון: אני ישבתי עם חברי וידידי ערן דורון ואמרתי לו שבתקציב 2021 אני הולך לבדוק את מה שהוא אומר.

בני ביטון: יכול להיות שהוא מעלה טענות שהרשות שלו לא קיבלה.

בני ביטון: העדיפות שלי הייתה – אני איש ליכוד – לתת יותר לרשויות הבדואיות ברשות לפיתוח הנגב, לעשות תיקון עיוותים.

בני ביטון: אם המועצות האזוריות – ואני מאמין לכל מילה שערן אמר כרגע – לא קיבלו מספיק כסף אנחנו נעשה תיקון ובתקציב 2021 ניתן להן.

בני ביטון: אני חושב שהרשות לפיתוח הנגב עושה עבודה – לא בגלל שאני היושב-ראש – יוצאת מן הכלל.

בני ביטון: המינהלת עובדת ואנחנו מתכללים אותה במספר תחומים שהגיעו לידי ביטוי: אחד, בנושא התיירות.

בני ביטון: ערן הולך להיות מופתע כרגע לשמוע שחלק מהכספים אני מעביר לאשכול הנגב המזרחי.

בני ביטון: אשכול הנגב המזרחי יתכלל את זה יחד עם רמת נגב, מצפה וערד, שהן הערים המרוחקות, שנושא התיירות חזק אצלן.

בני ביטון: להגיד "שתו לי, אכלו לי" וכו' זה לא מתאים לי ואני מכיר את ערן.

בני ביטון: אין לי את הנתונים והמספרים המדויקים.

בני ביטון: גם כשהייתי סגן ראש עיריית דימונה ושמוליק ז"ל היה יושב-ראש המינהלת לא באתי ואמרתי: דימונה קיבלה פחות או מישהו אחר קיבל פחות.

בני ביטון: אנחנו נשב במינהלת, אני אבקש מאדוני המנכ"ל להביא חתך - - -

עפר שלח: בני, אנחנו יורדים פה לרזולוציות שאני בטוח שהן חשובות אבל הן פחות מעניינו של הדיון הזה.

עפר שלח: אתך אני רוצה להתמקד בהשלכות משבר הקורונה על תפקוד עיריית דימונה.

עפר שלח: אני זוכר שהיית אצלי כשהייתי יו"ר ועדת קורונה והצגת את הדברים.

עפר שלח: איפה הדברים עומדים היום?

עפר שלח: למה אתה גם זקוק מהממשלה והכנסת?

בני ביטון: הייתי אצלך בוועדת הקורונה.

בני ביטון: אתמול נתתי הרצאה יחד עם חברי ועמיתי, יושב-ראש השלטון המקומי, בנושא הקורונה, נתתי דוגמה שדימונה הייתה עיר אדומה מספר 1 במדינת ישראל ודימונה ירדה מעיר אדומה לעיר ירוקה ואני עשיתי את זה.

בני ביטון: אמרתי להם שלא צריך סגר בדימונה ועובדה, תכללתי, עבדתי יחד עם הצבא והמשטרה, הקמתי את החמ"ל שלי באופן אישי.

בני ביטון: חברי וידידי, שנינו מצנחנים, אתה ב-202, אני ב-890, ששנינו יודעים את העבודה.

בני ביטון: הורדנו לגמרי.

בני ביטון: מה שאני צריך כרגע ממדינת ישראל הוא שהיא סוף סוף תעביר את הסמכויות אלינו.

בני ביטון: אנחנו יודעים לנהל את זה.

בני ביטון: אבל כשרוצים להעביר את הסמכויות תרשמו גם שיק וסעיף תקציבי לכל הדברים האלה.

בני ביטון: אנחנו יודעים איפה איצקוביץ' גר, איפה מסעודה גרה, אנחנו מרימים אליהם טלפונים.

בני ביטון: אנחנו עשינו פעולות לפני שממשלת ישראל והכנסת עשו.

בני ביטון: סגרנו את בתי הכנסת בדימונה, את העירייה, את בית הספר של החופש הגדול, סגרנו הכול, עשינו אכיפה, יצאנו בהסברה בנושא הזה, הגענו לכל מאומת ומאומת הביתה ולכל מבודד ומבודד הביתה.

בני ביטון: אני מבקש מהכנסת וממשלת ישראל – אמרתי את זה גם לראש הממשלה, גם לשר הבריאות וגם לראש המל"ל – תפתחו את הכיסים.

בני ביטון: אנחנו לא רוצים עודף כספים, אנחנו לא בכיינים, תנו לנו כדי שנוכל לתת את הכסף ישירות לאזרחים.

בני ביטון: לא סגרתי את בעלי העסקים שלי, את בעלי בתי הקפה שלי, השארתי את הכלכלה שלי פועלת.

בני ביטון: נכון שסגרתי את תחום התרבות.

בני ביטון: כתוצאה מכך שהתחלואה בדימונה ירדה התחלתי לפתוח את אירועי התרבות, את בית הספר של החופש הגדול – שהסתיים אמנם ביום חמישי – את עיריית דימונה, הכנסתי לבתי הכנסת 19 מתפללים וכמובן שעברנו חנות לחנות והעברנו אותה לתו הסגול.

עפר שלח: בני, אתה מתאר יפה את הצד הבריאותי, אני רוצה לשאול אותך על הצד הכלכלי.

עפר שלח: בכמה נפגעו הכנסות עיריית דימונה כתוצאה ממשבר הקורונה?

בני ביטון: שאלה מצוינת.

בני ביטון: עיריית דימונה נפגעה כמעט ב-10 מיליון שקלים ואני אסביר לכם איך.

בני ביטון: נכון שקיבלנו שיפוי ממשרד הפנים לגבי הארנונה אבל לא קיבלנו 100% אלא לפי תקציב הרבעון הראשון של 2018.

בני ביטון: אמר לי ידידי וחברי, ראש עיריית קריית שמונה, שעובד עם חשב מלווה – אני גם יושב-ראש פורום ערי הפיתוח – ב-2018 הייתה לי גבייה של 62%, היום הגעתי ל-92%, אז שימו לב לדלתא הזו.

בני ביטון: דבר נוסף שאתם לא שמים לב אליו, במיוחד בערי הפיתוח, הוא שחלק מהאנשים בשוטף לא משלמים ארנונה.

בני ביטון: אומרים: אנחנו לא נשלם.

בני ביטון: אם בן אדם יחשוב שקודם כל הוא צריך להוציא על האוכל שלו הוא יוציא על האוכל שלו, על הכלכלה שלו ועל הילדים שלו וישאיר את הרשויות בעדיפות אחרונה.

בני ביטון: בתקציב 2020 אני הולך להיפגע ב-10 מיליון שקל.

בני ביטון: עיריית דימונה היא עירייה חזקה, אני לא יודע איך היא תשרוד את זה, אני מקווה שהיא תשרוד את זה, אבל קריית שמונה לא תוכל לשרוד את זה, ירוחם לא תוכל לשרוד את זה, בית שאן לא תוכל לשרוד את זה ועוד הרבה רשויות בפורום ערי הפיתוח לא תוכלנה לשרוד את הפגיעה הזו בנושא הארנונה.

בני ביטון: יש לי שיח מצוין עם שר הפנים, אריה דרעי, ועם המנכ"ל, הם עושים עבודה יוצאת מן הכלל.

בני ביטון: אבל אני חושב שחברי הכנסת – וזה התפקיד שלך, יושב-ראש ועדת הביקורת, שאני לא מהמפלגה שלך אבל אני חושב שעשית עבודה יוצאת מן הכלל בוועדת קורונה – להגיד שיש לתת שיפוי לרשויות המקומיות בנושא הארנונה.

בני ביטון: דבר נוסף שאני רוצה להעלות, והעליתי אותו אתמול בתקשורת, הוא שיש לנו פגיעה של 1.4 מיליארד שקל בכל הפעולות שלא נחשבות בבסיס התקציב.

בני ביטון: תבינו, 30% מבסיס התקציב של הרשויות המקומיות הם בתמיכות.

בני ביטון: זה אומר שאנחנו לא יכולים לפתוח ב-1 בספטמבר את המסגרות לילדים בעלי צרכים מיוחדים, כל הנדכאים והחלכאים שהצלחנו להציל אותם, ילדים טעוני טיפוח, מרכז אופק וכו'.

בני ביטון: הילדים שלנו הצליחו לסיים בגרות ולהתגייס, לולא המסגרות בלתי פורמליות האלה הם היו היום בבתי הסוהר או בחוץ.

בני ביטון: הודעתי את זה גם לראש הממשלה וגם לעמיתיי השרים, לשר האוצר ולשר החינוך, אני, כסגן יושב-ראש השלטון המקומי, יחד עם חיים ביבס, לא נפתח את שנת הלימודים אם לא יהיה תקציב של 1.4 מיליארד שקל.

בני ביטון: עפר, אתה יודע שבשנה שעברה הבאנו את זה כפרויקט נקודתי לוועדת כספים כי חיכינו שתהיה ממשלה ושיהיה תקציב למדינה.

בני ביטון: רבותיי, אנחנו לא מסוגלים לעבוד, לא מסוגלים לעבוד כשאין תקציב למדינת ישראל.

עפר שלח: הדברים ברורים לחלוטין.

אוריאל בוסו: ראש העיר, יישר כוח על הדברים.

אוריאל בוסו: כמי שמגיע מהמוניציפלי אני חושב שכל מילה שראש עיריית דימונה אומר כאן נכונה.

אוריאל בוסו: ראשי הרשויות יודעים וצריכים לנהל את האירועים הללו.

אוריאל בוסו: אתה צודק שזה צריך לבוא יחד עם שיק נוסף.

אוריאל בוסו: לצערנו, אנחנו עדיין נמצאים פה בוועדת ביקורת המדינה ולא ועדת הכספים או ועדת קורונה.

אוריאל בוסו: ביחס לדוח, שמענו שראש העיר אמר במפורש ששיתוף הפעולה והייעוד שלשמו פועל המשרד נותן את המענה.

עפר שלח: אוריאל, כל פעם שתהיה מילה טובה על המשרד אני ארשום שאתה מכפיל, הכול בסדר.

עפר שלח: אופיר, בבקשה.

אופיר כץ: ראש העיר בני ביטון, באמת יישר כוח.

אופיר כץ: אנחנו מודעים לעבודה שאתה עושה ואיך שהפכת את העיר מאדומה לירוקה.

אופיר כץ: העניין של שיפוי הארנונה, שנתנו לכם לפי 2018, זה משהו שהייתי רוצה לבדוק.

אופיר כץ: כמו שבתוכנית הכלכלית שעשינו לעסקים נתנו להם את האפשרות לבחור בין 2018 ל-2019, גם לכם צריך לתת את האפשרות לבחור בין 2018 ל-2019, כי אם יש לך יותר הכנסות מארנונה ב-2019 אז צריך לתת לכם את זה לפי 2019 ולא לפי 2018.

אופיר כץ: אני אבדוק את זה ואהיה אתך בקשר בנושא.

עפר שלח: עמר מלק, מנכ"ל עיריית שפרעם, אני שואל אותך את אותה שאלה: ההתמודדות שלכם, אבדן ההכנסות שלכם, הצרכים שלכם, גם בהיבט הבריאותי, גם בהיבט הכלכלי, בנקודת הזמן הנוכחית.

עמר מלק: צהריים טובים לכם ותודה על הדיון שאתם מקיימים בנושא הזה דווקא בתקופה הקשה הזו.

עמר מלק: מיותר לציין שרשויות חלשות נפגעות ראשונות בעת משבר.

עמר מלק: הרשויות הערביות נמצאות בתחתית הסולם מבחינה סוציו-אקונומית והכנסות, מצבם הכלכלי לא הכי ורוד ולכן טבעי שהן תיפגענה ראשונות במשבר הזה.

עמר מלק: נפגענו בצורה מאוד-מאוד קשה בשיפוי שנעשה לגבי העסקים.

עמר מלק: ידוע לכם ש-80% מהכנסות המגזר הערבי בנויות ממגורים ו-20% מעסקים, כך שכשעשו את השיפוי לעסקים המגזר הערבי קיבל פחות מ-5%.

עמר מלק: אנחנו ציפינו שנקבל פיצוי לגבי ההכנסות במגורים והדבר הזה לא נעשה.

עפר שלח: האם כתוצאה מהמשבר וההרעה הכלכלית שחלה ממנו חלה ירידה אצלכם בהכנסות מארנונה מאנשים פרטיים, ואולי במקביל גם חלה עלייה בצורך לספק שירותי רווחה, ונוצר פה בור?

עפר שלח: זה נכון?

עמר מלק: תמהיל ההכנסות של רשויות מקומיות ערביות בממוצע – ואני אומר אחוזים רשמיים – הוא 20% מעסקים ו-80% ממגורים, כך שאפילו כשנעשה שיפוי בעסקים המגזר הערבי לא קיבל כי בלאו הכי אין לו הרבה הכנסות מעסקים.

עמר מלק: אני ציפיתי שהנוסחה תיקח בחשבון את המצב הזה וחבל שזה לא קרה.

עמר מלק: כך קרה שקיבלנו מעט כסף וזה לא התבטא בשיפוי אבדן הכנסות עצמיות, בארנונה ודברים אחרים.

עמר מלק: לגבי שפרעם, בממוצע הייתי גובה כל חודש הכנסות עצמיות 5.5 מיליון שקל, מאז הקורונה המספר הזה ירד כמעט ל-3 מיליון שקל, כך שאני צופה אבדן הכנסות עד סוף השנה של כמעט 10 מיליון שקל, שמהווים 20% מההכנסות העצמיות שלי.

עמר מלק: השיפוי שקיבלתי התבטא כמעט ב-2.8 מיליון שקל, כך שיחסר לי בסך הכול כ-7 מיליון שקל.

עמר מלק: כך אני צופה לסיים את השנה.

סעיד אלחרומי: בדוח הביקורת עלה שקול הקורא שהרשויות מוציאות לא מתורגם לערבית.

סעיד אלחרומי: אנחנו עכשיו מדברים על הרשות לפיתוח הגליל והרשות לפיתוח הנגב.

סעיד אלחרומי: במקרה של הגליל, שמחצית מתושבי הגליל הן רשויות ערביות, וכמובן שאנחנו עוסקים בפיתוח עמותות שפועלות ביישובים האלה, האם אתה רואה שהעובדה שהקול הקורא לא מונגש לאוכלוסייה בשפה הערבית זה חסם מסוים?

אוריאל בוסו: לפני שהוא עונה אשמח לשאול אותו גם שאלה.

אוריאל בוסו: המנכ"ל, דיברו פה על הנגשה וקולות קוראים, אני לפחות יודע שאתם בשפרעם דווקא קיבלתם על ידי קולות קוראים משחקיות, גני שעשועים וגנים מוסיקליים.

עמר מלק: נכון, זה הזמן לציין את זה.

עמר מלק: עיריית שפרעם, אני יכול לציין ולהודות למשרד לפיתוח הנגב והגליל, קיבלנו משחקיות, מגרשים, ערכות הפעלה לילדים, גנים מוסיקליים ואנחנו עכשיו משתתפים בקול קורא של מרכז מידע.

עמר מלק: אני יכול לציין שעם המעט שיש למשרד לפיתוח הנגב והגליל אני חושב שהוא עושה את המיטב על מנת להקל על האוכלוסיות דווקא בזמן הזה ויישר כוח.

עמר מלק: אין לנו טענות.

עמר מלק: מה שיש להם לתת לרווחת הקהילה הם נתנו.

סעיד אלחרומי: אבל שוב, אנחנו שואלים לגבי הרשות לפיתוח הגליל, לא על המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

סעיד אלחרומי: שוב אני מחדד את הנקודה, אנחנו לא דנים כאן במשרד לפיתוח הנגב והגליל.

עמר מלק: אני יודע אבל מאחר שהוזכר השם אני חייב להגיד דברים טובים על דברים שעושים כי יש משרדים אחרים שבכלל נעלמו לנו בתקופה הזו.

עמר מלק: אני יכול לציין שדווקא בתקופה הקשה הזו של משבר הקורונה, שאנחנו עדיין בעיצומו, אנחנו צריכים לעשות חשיבה מעמיקה לגבי הרשויות בפריפריה, רשויות במגזר הערבי, כי בגל הראשון ראינו את הפגיעה בשירותים שאנחנו נותנים לאזרחים.

עמר מלק: הייתי נותן 25% הנחה בארנונה מדי שנה, עכשיו, עקב המצוקה של האנשים, זה אמור להגיע ל-50%.

עמר מלק: הבעיה היא לא רק הרשות אלא שהאוכלוסייה גם נחלשה.

עמר מלק: זו הבעיה שלנו.

עמר מלק: זה גורם לבעיות חברתיות, בעיות אלימות ובעיות שונות.

עמר מלק: אנשים מאוד מתוסכלים.

עמר מלק: הם חיים בחוסר ודאות.

עמר מלק: כמעט שאין להם אוכל.

עמר מלק: יכול להיות שאני אקבל עוד 10 מיליון שקל ואני אסגור את השנה בצורה מאוזנת אבל לא זו הבעיה.

עמר מלק: הבעיה היא לחזק ולהעצים את הקהילה כי הקהילה במגזר הערבי, וגם בשפרעם, היישוב שלי, נמצאת ממש במצוקה וחוסר ודאות.

עמר מלק: אנחנו צריכים לעשות הכול על מנת שהאוכלוסייה הזו תרגיש טוב כי אחרת הבעיות החברתיות גדלות מאוד, האלימות גואה והבעיות המשפחתיות.

עמר מלק: אנשים ממש מתוסכלים, חברים.

עמר מלק: אתם צריכים לבקר בפריפריה ולראות מה הולך פה.

עמר מלק: אין אוכל לאנשים.

עמר מלק: עסקים נסגרים.

עמר מלק: אנשים כבר התחילו לחשוש מכול דבר, יש כל מיני בעיות.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: ניר זמיר, ראש מועצה אזורית בני שמעון, שמעת את השאלות, תן לנו תיאור מנקודת הראות שלך.

ניר זמיר: קודם כל, אני חייב להגיד שאני שומע את המצוקה של חלק מהרשויות, ואני מכיר את זה מהרשויות השכנות הבדואיות, אני באמת חושב שהמצב של בני שמעון הוא טוב ובהחלט נכון שהמדינה תפנה את המשאבים כרגע לרשויות שנפגעו הרבה יותר.

ניר זמיר: אנחנו נערכנו.

ניר זמיר: פעם שמעתי את סיוון ממשרד הפנים – אני רואה אותו פה בזום – מספר שהוא מתקשר פעם בשבוע לראש רשות לשאול מה נשמע, הוא התקשר פעם לחולדאי בתל אביב, הוא אמר לו: לא צריך לעזור בכלום, רק אל תפריעו.

ניר זמיר: אני לא רוצה להגיד את זה בצורה כזו אבל מבחינתי אנחנו כרשות נערכים בצורה טובה, רשות במרחב כפרי, רק שלא יפריעו.

ניר זמיר: רק שיתנו לנו בכל התחומים להתנהל, יתנו לנו את הסמכויות, את התקציבים שצריך לתת, יעבירו את מה שצריך, אנחנו נסתדר.

ניר זמיר: כשהתחיל משבר הקורונה צמצמנו בכל האגפים, נערכנו כספית לזה, כל האגפים שיתפו פעולה, לא פגענו בפעילות, לקחנו אחריות מלאה והיינו בקשר עם העסקים הקטנים והמפעלים הגדולים.

ניר זמיר: האמת כשאני שומע פה את הדיון, אני יודע שאולי זה קצת שונה, אני אומר: אנחנו בבני שמעון נסתדר מצוין, צריך לדאוג לרשויות – שמענו פה חלק מהן, חלק מהן במצב דומה – שנקלעו לקשיים ולראות איך אפשר לעזור להן, ולנו בעיקר לתת לעבוד.

ניר זמיר: לתת לעבוד, לתת את הסמכויות, להבין שמרחב כפרי זה לא מרחב עירוני, זה דברים שונים.

ניר זמיר: אנחנו נסתדר.

ניר זמיר: אני גם עוזר לחברים שלי ברשויות הבדואיות איפה שאני יכול, כולל, דרך אגב, לקהילת מונטריאול, שאנחנו בשותפות אתה תמיד.

ניר זמיר: זה היה הפוך, הם פנו, מונטריאול הגדולה רצתה תמיכה מבני שמעון, אז אמרנו שזו הזדמנות טובה לא רק לקבל אלא גם לתת.

עפר שלח: תסביר לי במה בני שמעון עוזרת למונטריאול.

ניר זמיר: התברר שהקהילה היהודית במונטריאול נפגעה מאוד קשה בקורונה ואמרתי שנעזור במה שצריך.

ניר זמיר: בשעת צרה אני תמיד שמח לעזור.

ניר זמיר: הם ביקשו עזרה בשלושה תחומים: אחד, בסרט תמיכה שעשינו; שניים, בכסף, בסכומים לא גדולים, להצטיידות במסכות וכל מה שצריך; ושלוש, בשיחות בנושא טראומה עם עובדים סוציאליים ופסיכולוגיים אצלנו דוברי אנגלית טובה.

ניר זמיר: בשלושת הדברים האלה נענינו ברצון ועזרנו.

ניר זמיר: אני חושב שבשעת צרה מה שנכון מעבר לים בטח נכון גם לפה, לשכנים שלנו.

עפר שלח: ממש ימות המשיח.

אופיר כץ: אני ממש שמח ואפילו נרגש לשמוע ראש מועצה שאומר שיש רשויות שהן במצב יותר קשה ותנתבו את הכסף לשם כי הם צריכים אותי יותר ממני.

אופיר כץ: זו בדיוק הערבות ההדדית שקיימת וחשובה.

אופיר כץ: כל הכבוד, שאפו שכך אתה מתייחס ורואה את הדברים.

אופיר כץ: זה לא מובן מאליו.

ניר זמיר: תודה.

עפר שלח: ניר, תודה.

עפר שלח: מודר יונס, יו"ר ועד הרשויות המקומיות הערביות, מנכ"ל עיריית שפרעם דיבר על המצוקה ברשויות המקומיות הערביות, שרובן ככולן נמצאות בפריפריה, הן בהיבט שחלק מתוכניות השיפוי הכלכלי לרשויות לא כל כך נוגעות אליהן והן בהיבט של מצוקת האוכלוסייה.

מודר יונס: קודם כל, אני חייב התנצלות קטנה.

מודר יונס: חה"כ סעיד אלחרומי יגיד עכשיו שהתבלבלנו.

מודר יונס: כאשר קיבלתי את הזימון הבנתי שמדובר בביקורת המשרד לפיתוח הפריפריה, הנגב והגליל, והיום בבוקר, כאשר עיינתי בכל הדוח, התברר לי שהוא רק התייחס לרשויות לפיתוח הנגב והגליל.

מודר יונס: לכן ביקשתי מראשי רשויות מקומיות ערביות ששייכים לאזור שייכנסו.

מודר יונס: בינתיים אני מקווה שסלאמה אלאטרש, ראש מועצת אל קסום, יוכל לדבר.

מודר יונס: אם תתנו לו אפשרות אני אשמח מאוד.

מודר יונס: אני אחלק את דבריי לשני דברים.

מודר יונס: מהמידע שקיבלתי והוסמכתי מחבריי ראשי הרשויות, אם זה באזור הנגב ואם זה באזור הגליל, לגבי תפקוד המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

מודר יונס: לגבי הגליל, אנחנו יודעים שבמסגרת 922 הייתה החלטה של חלוקה מחדש שתעשה שוויון, צדק והסרת האפליה כלפי הרשויות המקומיות הערביות על ידי 40% שיצבעו במשרד על מנת לגשר על הפער שהיה.

מודר יונס: מהמידע שיש לי מחבריי ראשי הרשויות זה לא כל כך נעשה, כמעט ולא היה, מלבד קול קורא שנעשה לעניין מגרשים, נדמה לי.

מודר יונס: השקיפות לא הייתה מספיקה.

מודר יונס: גם הדיווח למשרד לשוויון חברתי על מנת לדעת בדיוק מה כן יצא, איך נעשה, האם אנחנו עומדים ביעד ה-40% שהובטח בתוכנית החומש או לא – לא בוצע.

מודר יונס: את המידע קיבלתי מראשי רשויות, אני לא קראתי ונחשפתי לכך כי אני ראש מועצה מקומית עארה וערערה ואנחנו לא באזור הזה.

מודר יונס: מתוקף תפקידי כיושב-ראש ועד ארצי המידע מגיע אלי וחשוב שנזכיר את זה.

מודר יונס: לגבינו, שמעתי את חברי וידידי בני ביטון בעניין הרשות לפיתוח הנגב.

מודר יונס: זו לא הדעה שאני שומע מראשי הרשויות הבדואיות באזור.

מודר יונס: יש להם דעה מאוד נחרצת בעניין הזה.

מודר יונס: אני לא אגיד כולם אבל רובם ככולם אומרים שהמעבר לכך שהכול מתרכז ברשות לפיתוח הנגב זה לא דבר טוב וזה שולל מהם את הקשר הישיר עם המשרדים.

סעיד אלחרומי: מודר, אני חייב לתקן משהו.

סעיד אלחרומי: אני חושב שאתה מתכוון לרשות להסדרת התיישבות הבדואים.

מודר יונס: נכון.

סעיד אלחרומי: זה לא הדיון.

סעיד אלחרומי: אנחנו מדברים על הרשות לפיתוח הנגב.

מודר יונס: אני מתנצל, סעיד, פשוט עדכנו בכמה דברים ואני מנסה להיכנס לכאן ולכאן.

מודר יונס: אני אכנס לדבר נוסף, שחשוב לנו כרשויות מקומיות ועליו אני יכול לדבר בצורה הכי ברורה, רשויות מקומיות ערביות מכול האזור, מצפון עד דרום, הן רשויות חלשות.

מודר יונס: הן נמצאות, רובן ככולן, בסוציו-אקונומי 1 עד 3.

מודר יונס: ראינו את האפליה כלפי הרשויות הללו כאשר המדינה החליטה לתת פטור לעסקים ולחלק כספים לרשויות המקומיות כפיצוי, אותם 2.8 מיליארד שקלים שנתנו כפיצוי לעסקים, כאשר חלקן של הרשויות המקומיות הערביות היה 47 מיליון שקל בלבד.

מודר יונס: אם אנחנו מדברים על אוכלוסייה – להוציא את האוכלוסיות הדרוזיות והצ'רקסיות – שהיא סדר גודל של 14%-15%, הרשויות האלה קיבלו 1.7% בלבד.

מודר יונס: זה המצב.

מודר יונס: זה אומר לך בדיוק מה החוזק של הרשויות המקומיות הערביות ועם מה הן מתמודדות.

מודר יונס: נכון, נכנסנו למאבק, נכון ששולם סכום כסף נוסף שחולק על ידי משרד הפנים בתוספת כספית של 175 מיליון שקל – אם אני זוכר נכון – והוגדל לעוד 25 מיליון שקל, אבל גם החלוקה שם הייתה קצת בעייתית.

מודר יונס: נוצר מצב שאום אל פחם קיבלה 2 מיליון שקל כשסדר גודל התושבים הוא 50,000, כאשר כאוכב אבו אל-היג'א, בגלל קריטריונים מסוימים קיבלה בסך הכול 3,000.

מודר יונס: אז התוצאה גם כן הייתה מעוותת, למרות הרצון הטוב של משרד הפנים.

מודר יונס: שוב בגלל כל מיני קריטריונים יש בעיה.

מודר יונס: אנחנו יכולים לספר על האפליה הממושכת, כל העניין של נוסחת גדיש בחלוקת מענקי איזון, כל העניין של כסף שמחולק לתיקון עיוותים, בכל אנחנו, רשויות מקומיות ערביות – זה נמצא בהודעת משרד הפנים – כל שנה בחוסר של כמה מאות-מיליוני שקלים בגלל אותם קריטריונים לא טובים.

מודר יונס: באה הקורונה והוסיפה עוול על עוול.

מודר יונס: מבחינתנו, יש לנו קושי רב לעמוד מבחינה תקציבית.

מודר יונס: יכולים לחשוב על איזון תקציבי אבל מבחינה תזרימית מצבנו קשה ביותר.

מודר יונס: כולנו נסמכים על ארנונה ממגורים, אנחנו כבר מצפים לכל הבקשות לפטור מארנונה, ושמענו את ידידי משפרעם שדיבר על כך.

מודר יונס: אנחנו לא נוכל לעמוד ביעדים שקבענו.

מודר יונס: אנחנו לא יכולים לתת שירות, מינימום שירות של אשפה והכול.

מודר יונס: אם פעם היו אוספים אשפה פעמיים בשבוע היום אוספים פעם אחת כי הרשויות המקומיות לא יכולות להרשות לעצמן לשלם כסף.

מודר יונס: דיברתם על עניין ההתמודדות עם הקורונה.

מודר יונס: דיברנו גם עם פרופ' גמזו.

מודר יונס: כאשר יצאנו משם הוא אמר: תשמע, אני אומר לך כעיריית כפר קאסם – ואני עירייה טובה, שמתפקדת טוב – אני והרבה מהחברים שלנו לא בטוחים שנוכל לעמוד בספטמבר בתשלום המשכורות כי את כל חלוקת המענקים שהגדירו כמענקי איזון המדינה עכשיו תבקש להחזיר כפריסה והרשויות המקומיות תתחלנה לקרוס אחת אחרי השנייה.

מודר יונס: זה המצב.

מודר יונס: ראשי רשויות הם אלה שעמדו בחזית עניין הקורונה, זה נכון לתת לרשויות המקומיות לטפל בעניין הזה אבל יש לצייד אותן בכלים.

מודר יונס: ואני מדבר גם על תקציבים וכלים.

מודר יונס: יש בעיה.

מודר יונס: פוגעים היום, למשל בתוכנית שמדברים עליה עכשיו, שלוקחים עובדי מועצה, מסמנים אותם, הם יעשו את כל החקירות, את כל נושא המבודדים, החולים וכו', יעשו את עניין הרצף, והדבר הזה הוא על חשבון המועצות המקומיות.

מודר יונס: מבקשים שאחרי השעה 16:00 הם ימשיכו לעבוד בהתנדבות וכך בונים את העניין הזה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: סמנכ"לית הרשות לפיתוח הנגב, פלורין גדלבסקי, שלום לך.

עפר שלח: הדיון קופץ פה בין שני דברים: המצב הנוכחי עקב משבר הקורונה – שכמובן מתערבב עם בעיות ותיקות וקיימות, כמו שגם עלה בשיחה האחרונה שלנו – ולסוגיית התפקוד והתפקיד של הרשות לפיתוח הנגב.

עפר שלח: סעיד, תרצה לשאול אותה שאלה ראשונה?

סעיד אלחרומי: בקשר למינהלת ומועצת הרשות לפיתוח הנגב, מי הייצוג שם של הרשויות הבדואיות?

סעיד אלחרומי: מי שם נמצא?

סעיד אלחרומי: יש לך אינדיקציה?

פלורין גדלבסקי: יש לי נתונים.

פלורין גדלבסקי: כרגע יש לנו איוש של 10 חברים מתוך ה-19 שאמורים להיות.

פלורין גדלבסקי: אין לנו כרגע איוש חברים מהרשויות הבדואיות.

פלורין גדלבסקי: אנחנו כרגע עמלים, כחלק מהתובנות של הדוח, גם לשפר ולאייש את התקנים החסרים.

פלורין גדלבסקי: אני מאמינה שבזמן הקרוב נוציא עדכון על האיוש המלא.

סעיד אלחרומי: זאת אומרת שאין כרגע ייצוג של המגזר הבדואי.

פלורין גדלבסקי: נכון לכרגע לא וגם הדבר לא תלוי בנו, ברשות.

פלורין גדלבסקי: כמו שציינו בדוח, המינוי הוא מינוי של השר, ולכן פנינו, ונמשיך לפנות, לאיוש כל התקנים, גם של הנציגים מהרשויות והמועצות הבדואיות.

סעיד אלחרומי: זה אומר הרבה.

סעיד אלחרומי: שאלה שנייה: צוין בדוח שהקולות הקוראים שאתם מוציאים לכל מיני פרויקטים לא מתורגמים לערבית.

סעיד אלחרומי: דרך אגב, הנהלת הרשות אמורה להיות מורכבת משלושה אנשים, לפי הדוח יש אפס, לא יהודים ולא בדואים.

סעיד אלחרומי: מי החברים במנהלת הרשות?

סעיד אלחרומי: אמורים להיות שלושה.

פלורין גדלבסקי: אין כרגע חברים במנהלת.

פלורין גדלבסקי: אני אשיב לך על השאלה השנייה ששאלת, נראה לי שדנו מספיק בשאלה הראשונה.

פלורין גדלבסקי: לגבי תרגום קולות קוראים לשפה הערבית, עשינו בדיקה גם מול המחלקה המשפטית וגם מבחינת עלות-תועלת של תרגום הקול הקורא לשפה הערבית, והגענו לתובנה שמרבית הרשויות הבדואיות שמתאימות ועונות לקולות הקוראים מחזיקות עובדים דוברי השפה העברית, מה שלא מקשה ולא מסבך את המענה לקול הקורא.

סעיד אלחרומי: אני לא רוצה שתמשיכי בזה כי זה לא מקובל.

סעיד אלחרומי: ברור שצריך להיות תרגום - - -

פלורין גדלבסקי: אני אשיב לך, שניה.

סעיד אלחרומי: אני יודע שאת משיבה אבל את הולכת לכיוון שלא רציתי.

סעיד אלחרומי: זה שיש עובדים – אני הייתי ראש מועצת שגב שלום, מנהלת הלשכה שלי והעובדים שלי היו יהודים, היו לי גם עובדים בדואים, הם היו הרוב, אבל זו לא סיבה, זה שיש להם עובדים יהודים.

סעיד אלחרומי: להגיד שלא מתרגמים בגלל שיש להם עובדים יהודים?

סעיד אלחרומי: צריכים להיות עובדים יהודים, זה בסדר וזה עוזר, אבל אל תלכי לשם.

פלורין גדלבסקי: ברשותך, אני רוצה להשיב ואני אסביר עוד פעם.

פלורין גדלבסקי: ראשית כל, אנחנו מפרסמים את הקול הקורא עצמו במודעה בעיתון גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית, כך שאין סיבה שלא תהיה נגישות למגזר הערבי.

פלורין גדלבסקי: מהצד השני, לפרסום כל הקול הקורא בשפה הערבית יש הרבה מאוד היבטים משפטיים שמצריכים גם חתימה של נוטריון מבלי שנקלע לבעיות משפטיות בתרגום המלא של הקול הקורא.

פלורין גדלבסקי: אנחנו כן מנגישים את המודעה בשפה הערבית, אנחנו כן מפרסמים באתר שלנו גם בשפה הערבית ולכן הנגישות לקול קורא עצמו היא לא בעיה.

פלורין גדלבסקי: כן השבתי שברשויות ובמועצות יש עובדים מהמגזר היהודי שאמונים על המענה לקולות קוראים, מרביתם צוערים לשלטון המקומי שגויסו לטובת הנושאים, מה שלא מקשה ומסבך את הנגישות של הרשויות הבדואיות לקול הקורא.

סעיד אלחרומי: אני יודע, הם מפרסמים את המודעה, הם לא מפרסמים את הקול הקורא.

סעיד אלחרומי: על פי חוק אתם אמורים לתרגם את הקול הקורא.

סעיד אלחרומי: מבקר המדינה קבע את זה והעיר על זה ואת אומרת לי עכשיו שיש להם עובדים שיכולים לתרגם.

סעיד אלחרומי: זאת לא סיבה.

אוריאל בוסו: קולות קוראים מגופים אחרים מתורגמים לשפה הערבית?

סעיד אלחרומי: לא בדקתי את שאר המקומות אבל כן - - -

עפר שלח: פלורין, אני מנסה להבין את ההיבטים המשפטיים שאת מדברת עליהם.

עפר שלח: הרי יש היבטים משפטיים גם בעברית וגם בערבית.

סעיד אלחרומי: ביטוח לאומי, למשל.

עפר שלח: אם אפשר להתגבר עליהם בעברית אפשר להתגבר עליהם גם בערבית.

פלורין גדלבסקי: על פי מה שאנחנו בדקנו מול המחלקה המשפטית אין חוק שמחייב את הפרסום בשפה הערבית.

פלורין גדלבסקי: תסתכל כאן, מרבית משרדי הממשלה שמפרסמים קולות קוראים לא מפרסם את התרגום לשפה הערבית.

סעיד אלחרומי: יש חוק.

פלורין גדלבסקי: זה לא קורה גם במשרד הממונה עלינו, כך שהחוק לא חוק חלוט שבא ואומר שחייב שכך יקרה.

עפר שלח: אתם משרד שאחוז מאוד גבוה של האוכלוסייה הערבית - - -

פלורין גדלבסקי: החובה שלנו היא לפרסם את המודעה עצמה בשפה הערבית וגם בעיתון הערבי, כך שמי שרואה את הקול קורא לא יפספס חלילה בגלל שזה בשפה העברית.

פלורין גדלבסקי: מעבר לזה אין חובה וחוק שמחייב כרגע את הרשויות לפיתוח וגם את המשרדים הממשלתיים לפרסם בשפה הערבית.

סעיד אלחרומי: אנחנו נטפל בזה בהמשך.

עפר שלח: התשובה לא טובה אבל שמענו את התשובה.

סעיד אלחרומי: נכון.

עפר שלח: סלאמה אלאטרש, ראש מועצת אל קסום.

עפר שלח: תתאר לנו את המצב אצלכם ברשות בעיקר בהיבט משבר הקורונה.

סלאמה אלאטרש: המצב אצלנו ברשות דומה כמעט למצב 40% מהרשויות הערביות במדינת ישראל שאין בהם אזורי תעשייה ומרכז מסחר.

סלאמה אלאטרש: הן נפגעו קשות מהחלטת חלוקת 2.8 מיליארד שקל.

סלאמה אלאטרש: אצלי במועצה יש מעל 70,000 תושבים והחלוקה שלנו הייתה כ-1.3 מיליון.

סלאמה אלאטרש: גם בכל נושא התנהלות משבר הקורונה, כראשי רשויות במגזר הבדואי לא התנהלנו מול משרדי הממשלה אלא מול הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית, הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית התנהלה מול המל"ל והמשל"ט והיינו קצת מנוטרלים.

סלאמה אלאטרש: בהקשר למשרד לפיתוח הנגב והגליל, הוא כמעט לא קיים בשבילנו כאן, ברשויות הבדואיות בנגב.

סלאמה אלאטרש: הוא לא מורגש.

סלאמה אלאטרש: כמעט ואין שיתוף פעולה אתו.

סלאמה אלאטרש: טוב שאתם מקיימים את הדיון בוועדת הביקורת אבל השאלה המתבקשת היא האם יש מעקב ליישום המלצות הוועדה.

סלאמה אלאטרש: אנחנו היום בעיצומו של משבר הקורונה, המשבר לא חלף, ואנחנו מאוד מתקשים עם החזרה לשנת הלימודים בכל המתווה החדש של הקפסולות וגם בסיוע למשפחות נזקקות.

סלאמה אלאטרש: זה משפיע עלינו מאוד.

סלאמה אלאטרש: אנחנו בקושי שורדים את היום.

סלאמה אלאטרש: אני חושב שצריך לעשות חשיבה מחודשת לגבי התמודדות הרשויות הערביות, במיוחד הבדואיות, בנגב, המוחלשות.

עפר שלח: דרור סורוקה, המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שלום.

עפר שלח: שמעת את הדברים שנאמרו, אני רוצה שתייחס גם לדוח הביקורת אבל בראש ובראשונה לתפקידו של המשרד לפיתוח הנגב והגליל בהקשר למצוקות הספציפיות שנוצרו לרשויות בתחום האחריות שלכם במשבר הקורונה.

דרור סורוקה: אני חושב שעוד לפני שהתחיל משבר הקורונה כל מה שאנחנו מנסים לעשות בשנתיים האחרונות אלה פרויקטים לפיתוח כלכלי וחיזוק כלכלי של הרשויות המקומיות, אם זה יצירת מקומות עבודה, מקורות הכנסה, חיסכון בהוצאות וכן הלאה.

דרור סורוקה: זה הקו המרכזי שלנו בשנתיים האחרונות ואנחנו מפרסמים נהלים, קולות קוראים ומיזמים בתחומים האלה.

דרור סורוקה: זה ממש ה-shift in שהמשרד עשה בשנתיים האחרונות, עוד לפני הקורונה.

דרור סורוקה: לצערי, כשהקורונה התחילה לא התאפשר לנו לעשות הרבה, כפי שרצינו, כי אין תקציב מדינה.

דרור סורוקה: המשרד נמצא תחת כל מגבלות החשב הכללי וועדת חריגים ולא מתאפשר לו לפרסם נהלים, קולות קוראים, להוציא לפועל מכרזים שאפילו נסגרו ב-2019 ויש בהם תקציבים ניכרים מאוד לפיתוח כלכלי שפשוט כרגע מוקפאים באופן מוחלט על ידי החשב הכללי.

עפר שלח: יכול להיות שמכיוון שאתם עובדים בעיקר אל מול פרויקטים שיש בהם שיעור כזה או אחר של מצ'ינג ובסיטואציה הנוכחית לרשויות אין גרוש מיותר לפיתוח, כי את הכול הן צריכות להקדיש להישרדות, אז גם היכולת להשתמש בתקציבים שלהם, אפילו במידה שהם קיימים, מאוד פחתה בגלל הזמנים?

עפר שלח: זה נכון?

דרור סורוקה: לא, דווקא לא.

דרור סורוקה: עד לפני שנתיים, לדוגמה, כשהמשרד היה מפרסם קולות קוראים, הוא היה נותן הרשאות לרשויות המקומיות ואז אכן הרשויות המקומיות היו נדרשות להשתתפות עצמית לפי הסוציו-אקונומי.

דרור סורוקה: לדוגמה, רשויות 1-4 היו נדרשות ל-10% וההשתתפות הייתה עולה.

דרור סורוקה: אבל בשנתיים האחרונות, כשהמשרד שינה את תפיסת העולם שלו והוא עובד בשיטת עבודה אחרת, הוא מפרסם מכרזים לספקים וקבלנים והם אלו שמבצעים עבור הרשויות המקומיות את הפרויקטים כשהמשרד משלם לקבלן ולספק והמימון של המשרד הוא מלא.

דרור סורוקה: הרשויות המקומיות בשנתיים האחרונות בכל הקולות הקוראים והנהלים שהמשרד מפרסם לא נדרשות להשתתפות עצמית ולו של שקל אחד אלא רק להעמיד שטח, מבנה וכן הלאה.

דרור סורוקה: המימון הוא 100%, מלא ומוחלט.

דרור סורוקה: אנחנו ירדנו מנושא השתתפות עצמית בצורה גורפת בשנתיים האחרונות.

דרור סורוקה: מי שזוכה בקול קורא, זוכה במימון מלא, 100% ביצוע, על ידי קבלני המשרד.

סעיד אלחרומי: אולי הפגיעה הקשה במשרד לפיתוח הנגב והגליל היא כי רוב התקציב שלו הוא תמיכות והן לא בבסיס התקציב, לא משהו שמתוקצב באופן שנתי לרשויות האלה?

סעיד אלחרומי: אתה יכול לאשר את זה?

דרור סורוקה: אכן כן.

דרור סורוקה: כל התנהלות המשרד מותנית בתקציב.

דרור סורוקה: למעשה כל הקולות הקוראים ונהלי המשרד שמוכנים לפרסום מוקפאים.

דרור סורוקה: שום דבר לא מפורסם ולא יפורסם עד שלא יאושר תקציב המדינה.

דרור סורוקה: אלה ההנחיות שקיבלנו.

עפר שלח: רשויות הפיתוח נגב וגליל מתוקצבות ביחד בסדר-גודל של 80 מיליון שקל מתוך חצי מיליארד שקל של המשרד כולו.

עפר שלח: מה היה, אגב, אחוז הביצוע שלכם ב-2019?

דרור סורוקה: אחוז ביצוע מזומן קרוב ל-90%, אחוז ניצול הרשאות כ-99%.

עפר שלח: אז אם אתם מסוגלים להוציא כך את הכסף לטובת המיזמים השונים שתיארת אולי לא צריך את הרשויות האלה?

עפר שלח: מה מותר הרשויות מהמשרד?

דרור סורוקה: הרשויות נמצאות בשטח, לרשויות יש כוח אדם, יכולות פיקוח ובקרה, הן חיות את השטח ומבצעות פרויקטים שונים מהפרויקטים שהמשרד מבצע.

דרור סורוקה: יש למעשה חלוקת עבודה בין המשרד לבין הרשויות בתחומים שונים, בהיקפים שונים.

דרור סורוקה: אנחנו לא מתמשקים כל כך אחד עם השני בפרויקטים.

דרור סורוקה: לדוגמה, הרשויות התעסקו הרבה מאוד בתרבות, תיירות ופיתוח כלכלי בהיקפים מסוימים ואנחנו הולכים לפרויקטים שהם הרבה יותר גדולים ומשמעותיים, גם מבחינה תקציבית וגם מבחינת יכולות ביצוע.

דרור סורוקה: יש שוני בהתנהלות.

עפר שלח: אם אנחנו רואים שמועצות הרשויות האלה לא מאוישות ויש תחושה, לפחות של חלק מראשי הרשויות, שהם לא ממש מרגישים אותן, ומצד שני יש לך משרד שכמו שאתה מתאר אותו מגיע לאחוזי ביצוע – זה לא סיפור כזה גדול, אם אתה מסוגל לבצע בפיתוח כלכלי, שתוכל לבצע גם בתרבות ואמנות.

עפר שלח: אני לא כל כך מבין אם כך למה צריך את זה.

דרור סורוקה: זו שאלה שהיא לאו דווקא מקצועית אלא שאלה שהיא ברמה של השר שאמון על שתי הרשויות האלה.

דרור סורוקה: צריך להבין ששתי הרשויות האלה קיימות עוד לפני שהמשרד הוקם, 15 שנים לפני שהמשרד הוקם, והן כפופות על פי חוק לשר.

דרור סורוקה: ההחלטה איך הרשויות האלה יתנהלו ויפעלו וכן הלאה היא של השר שאמון על המשרד, לא של המשרד עצמו.

עפר שלח: ברור.

סעיד אלחרומי: התחושה שלנו היא ששתי הרשויות האלה מפגרות אחרי המשרד לפיתוח הנגב והגליל גם לגבי הפעילות שלהן ורואים, גם בדוח המבקר וגם במה שקיבלנו עכשיו מרשות הנגב, שאין איוש של הנהלה, אין איוש של מועצת הרשות.

סעיד אלחרומי: מישהו צריך לעשות סדר בשתי הרשויות האלה.

סעיד אלחרומי: אני מצטרף לשאלת יושב-הראש האם לא הגיע הזמן לספח אותן למשרד באופן סופי ולסיים עם עבודתן כי יש לנו כבר משרד לפיתוח הנגב והגליל, בוודאי יש מחוזות.

סעיד אלחרומי: האם אנחנו לא מעסיקים אנשים במשרות כפולות בעצם?

דרור סורוקה: אני לא חושב שיש כפילות כי, כמו שאמרתי, תחומי העיסוק של הרשויות ושל המשרד שונים בתכלית.

דרור סורוקה: צריך לזכור שהמועצות כן מאוישות כי החוק אומר שכמעט רוב חברי המועצה הם ראשי הרשויות באופן אוטומטי.

דרור סורוקה: שאר המשרות שלא מאוישות זה בעיקר נציגי משרדי ממשלה ששרים ממנים ויש כאן ועדת מינויים במשרד המשפטים, אז התהליך יותר מורכב.

דרור סורוקה: כמו שאמרתי קודם, השאלה לגבי תפקיד הרשויות, המעמד שלהן, החשיבות שלהן וכן הלאה אלה שאלות שאני כאיש מקצוע לא יכול לענות עליהן, אלה שאלות שאמורות להיות מופנות לשר כי הוא בסוף היום אמון עליהן, הן כפופות אליו ולא למשרד.

דרור סורוקה: צריך להבין, הרשויות לא כפופות למשרד, הן במקביל אליו, הן כפופות לשר.

עפר שלח: תודה, דרור.

עפר שלח: סיון להבי, משרד הפנים, שלום.

עפר שלח: שמענו על מצוקה בחלק מהרשויות מטעמים מובנים, איפה זה עומד?

סיון להבי: שלום, אדוני.

סיון להבי: הדוח באמת עוסק במשרד נגב וגליל, שהוא משרד אח שלנו, השר שלנו הוא שר הנגב והגליל ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה, מנסים מבחינה תקציבית להשלים אחד את השני.

סיון להבי: פה יש באמת ניסיון לשתף פעולה כדי שהכספים ימוצו בצורה יותר מוצלחת.

סיון להבי: אנחנו מאוד מודאגים וערים למצבן של הרשויות המקומיות בכלל, מצבן של הרשויות בנגב ובגליל בפרט ומצבן לאור משבר הקורונה עוד יותר.

סיון להבי: מרבית תקציבי המשרד הולכים מדי שנה לנגב ולגליל, לרשויות המוחלשות.

סיון להבי: מרבית תושבי מדינת ישראל לא מקבלים סיוע ממשרד הפנים מכיוון שהם נמצאים ברשויות החזקות והאיתנות.

סיון להבי: בנוסף, קידמנו בשנים האחרונות החלטות ממשלה ייעודיות.

סיון להבי: יש החלטת ממשלה לצפון ולמטרופולין חיפה, לבדואים בדרום, למגזר הדרוזי, לדרוזים ברמת הגולן, החלטות נקודתיות לעיריית אילת, טבריה ועוד.

סיון להבי: אנחנו באמת ערים לצורך שלנו לסייע לרשויות האלה.

סיון להבי: בעניין הקורונה, אדוני מכיר את המתווה המשמעותי שהממשלה קידמה לתמיכה בסדר גודל של 2.8 מיליארד שקל לעסקים ברחבי הארץ, שלושה חודשי הנחה בארנונה ניתנו למרבית העסקים במדינת ישראל.

סיון להבי: בנוסף, כפי שציין מודר יונס, בשיתוף אתם קידמנו הקצאה של 200 מיליון שקל לסיוע לרשויות מוחלשות בסוציו-אקונומי 1-3 ותקציבים נוספים לתמיכה בחופי רחצה, תמיכה בתקופת הרמדאן, שהיה סגר, וגם מענה נקודתי לרשויות שהיה להן סגר ספציפי.

סיון להבי: בימים אלה אנחנו בשיח מול משרד האוצר למתווה נוסף לתמיכה בעסקים שהפעם יהיה קשור לעסקים שהפדיון שלהם נפגע כתוצאה ממשבר הקורונה ומקבלים סיוע מרשות המסים.

סיון להבי: הכוונה היא שאותם עסקים שנפגעו משמעותית יקבלו בנוסף לסיוע מרשות המסים גם הנחה בארנונה.

עפר שלח: אבל אומרים לך ראשי הרשויות, בעיקר במגזר הערבי – שמענו את זה בשפרעם ובאל קסום – לגבי השיפוי של הרשויות על הוויתור בארנונה, שבסוף רוב העסקים במדינת ישראל מרוכזים דווקא ברשויות החזקות באופן טבעי ובמרכז הארץ.

עפר שלח: לרשות שהגבייה שלה היא 80% מארנונה של מגורים ו-20% מעסקים זה לא ממש עוזר, לא לה ולא לאוכלוסייה שלה.

אוריאל בוסו: זה הסיבה ששר הפנים עשה צדק חלוקתי בנושא הארנונה.

סיון להבי: חשוב לדייק.

סיון להבי: המתווה הראשון של הארנונה הוא לא העברת מענקים אלא העברת שיפוי וההבדל הוא שהשיפוי ניתן למי שנתן הנחה.

סיון להבי: שר הפנים חייב בתקנות את הרשויות המקומיות לתת הנחה ואנחנו שיפינו אותן בגין ההנחה.

סיון להבי: אף רשות פה לא קיבלה שקל נוסף לתקציבה אלא רק החזר על סכומי ההנחה שהיא נדרשה לתת על פי התקנות.

סיון להבי: באמת הרשויות שיש להן מעט מאוד עסקים, שלא נדרשו לתת הנחה, לא קיבלו שיפוי.

סיון להבי: הטענה של הרשויות האלה שצריך לתת מענה גם לירידה ביכולת התושבים לשלם ארנונה באה לידי ביטוי במענק של 200 מיליון שקל, שהלך דווקא כתקציב תוספתי ללא איזושהי הנחיה או הוראת חוק לתת הנחה.

סיון להבי: אנחנו סבורים שהמענק הזה סייע בצורה משמעותית.

עפר שלח: על פי הערכותיכם וחישובכם 200 מיליון השקלים האלה מספיקים?

סיון להבי: לא.

סיון להבי: אנחנו רוצים להגיע לדיוני תקציב 2020 ולהתעקש לקבל תקציבים נוספים לסייע לרשויות.

עפר שלח: סיון, תודה רבה.

עפר שלח: דברי סיכום.

עפר שלח: חה"כ אוריאל, בבקשה.

אוריאל בוסו: יש לי את המחקר של מרכז המחקר והמידע האם צריך לתרגם לשפה הערבית את הקול הקורא או לא.

אוריאל בוסו: לפי מרכז המחקר והמידע לא.

אוריאל בוסו: לא שמענו מראשי רשויות שעצם אי התרגום גרם לאי הגשה או בעיות.

אוריאל בוסו: אני הבנתי שהמנהלות לא מאוישות במלואן, זה דברים שניתנים לשיפור, אבל בסך הכול אני חושב שממה ששמענו ראינו שהמשרד נותן את אותותיו לצמצום פערים ואני אומר את זה דווקא בכובעי כמגיע מרשות מקומית.

אוריאל בוסו: בסופו של הדיון שמענו מנציג משרד הפנים את מה ששר הפנים עשה, צדק חלוקתי ששינה את המאזן.

אוריאל בוסו: כמו שאתה אומר, היכן שמשלמים ארנונה כשיש עסקים – במקרה הזה היו צריכים לשפות כי הם לא שילמו, אבל מעבר לכך, הצדק החלוקתי גורם לכך שהכסף של הארנונה של רשויות יותר מבוססות הולך לרשויות המוחלשות, אחרי הרבה שנים פעם ראשונה עשו זאת עם הקרן שהוא הקים של 500 מיליון שקל.

אוריאל בוסו: אני חושב שזה דבר שסייע לצמצום פערים במקומות הללו, אבל כמובן הדרך עוד ארוכה בצמצום פערים במדינת ישראל, זה מתבטא גם בקורונה ללא ספק.

סעיד אלחרומי: אני אתחיל עם הרשות לפיתוח הנגב.

סעיד אלחרומי: שמענו שמתוך 19 אנשים שאמורים לאייש את מועצת הרשות היא מאוישת ב-10 אנשים.

סעיד אלחרומי: כמובן שאין אף ראש רשות בדואית שם, לא העיר רהט, שמונה 70,000 תושבים, ולא אף מועצה אזורית או מקומית.

סעיד אלחרומי: ולכן אנחנו בסיכום חייבים לתת דד-ליין לנושא הזה, שיביאו לנו איוש של המועצה ושתייצג גם את כלל תושבי הנגב.

סעיד אלחרומי: הדבר השני, מינהלת הרשות שיש פה אפס חברים.

סעיד אלחרומי: אמורים להיות שלושה, אין אף אחד כרגע.

סעיד אלחרומי: גם אם זה משרדי ממשלה, הם צריכים לשלוח את הנציג שלהם.

סעיד אלחרומי: אני שוב חוזר על עניין התרגום.

סעיד אלחרומי: זו עלות אפסית.

סעיד אלחרומי: מה זה נוטריון היום?

סעיד אלחרומי: היום כל אחד יכול להעביר תרגום לנוטריון והוא יחתום לו תמורת 200 שקל.

סעיד אלחרומי: זה לא צריך להיות חסם.

סעיד אלחרומי: יש אנשים שיכולים לעשות את התרגום הזה.

סעיד אלחרומי: התרגום הוא לא לרשויות, צריך להבין, הרשות לפיתוח הנגב שולחת קול קורא גם לעמותות, גם לגופים אזרחיים שנמצאים בחברה הבדואית, ולאו דווקא לרשויות, שיש להן את היכולת והכלים למלא את הקול הקורא.

סעיד אלחרומי: הדבר השלישי, באמת לבחון את ממשק היחסים בין המשרד לפיתוח הנגב והגליל לבין שתי הרשויות האלה.

סעיד אלחרומי: המשרד לפיתוח הנגב והגליל מקדים אותן בהרבה.

סעיד אלחרומי: שמענו על הביצוע, שמענו על התקצוב.

סעיד אלחרומי: אני בטוח שהם עושים שם עבודה טובה, גם בנגב וגם בגליל, אבל מה היחס בין שתי הרשויות האלה והמשרד?

סעיד אלחרומי: האם יש צורך שהן תמשכנה להתקיים?

סעיד אלחרומי: האם אין צורך?

סעיד אלחרומי: צריך לבחון את זה.

עפר שלח: עושה רושם, גם מהתשובות שקיבלנו, שזה בסוף איזשהו שריד היסטורי שבאמת קדם להקמת המשרד ויכול להיות שהוא מיותר.

סעיד אלחרומי: כן, 15 שנה לפני.

עפר שלח: אני מודה, אין לי את הבקיאות המוקדמת שלכם בנושא הזה אבל מלקרוא את דוח המבקר ומהתשובות שקיבלנו עכשיו יכול להיות שצריך לבחון את עצם קיומן.

עפר שלח: אם כבר גוף קיים ופתאום אנחנו רואים שהוא לא מתפקד טוב ובמועצה שלו בכלל אין אנשים, הוא לא עושה את זה, אז צריך לבחון אולי כבר אין בו צורך.

עפר שלח: כינסתי את הדיון הזה ופעם נוספת עולה ממנו מבחינתי מה שאני אומר גם מימיי כיו"ר ועדת קורונה וגם בדיונים פה בוועדה, שהשלטון המקומי בישראל הוא חזק, הוא מכיר את הבעיות של התושבים שלו ויכול, כמו שבני ביטון תיאר, אפילו למלא פונקציות שאנחנו מייחסים לשלטון המרכזי ביעילות ובאופן מאוד ממוקד, נקודתי ונכון – זה גם עלה לידי ביטוי בדברים שאמר פרוייקטור הקורונה, אני לא יודע מה קורה עם זה בשטח – גם בשגרה וגם בשעת משבר כזה.

עפר שלח: ככל שהדבר הזה נכון, תפקידה של המדינה בעיקר להעניק גם סמכויות וגם אמצעים לרשויות המקומיות כדי לעשות את זה.

עפר שלח: כמובן שלא דומה היכולת של עירייה גדולה וחזקה, בטח במרכז הארץ, לאיזושהי מועצה בפריפריה ואת זה צריך למלא.

עפר שלח: אני מצטרף לדברים של חה"כ בוסו, עושה רושם מהמדגם הקטן שלקחנו שבמובן הזה משרד הנגב והגליל ממלא את תפקידו.

עפר שלח: צריך לברך על כך, לחזק את זה ולדאוג שהתקציבים יעברו מתוך התפיסה הזו.

עפר שלח: רשות מקומית, תהיה במגזר הערבי, תהיה במגזר היהודי, תהיה במרכז הארץ, תהיה בפריפריה, היא הרבה פעמים הפתרון לבעיה ואת הפתרון הזה צריך לחזק ולתת לראשי הרשויות, שמכול אחד מהם – וזו גם עלה בדיונים שקיימנו בוועדת הקורונה – עולה תחושה של: אנחנו יודעים מה לעשות, אנחנו יודעים לעשות את זה באופן מדויק, תנו לנו את האמצעים.

עפר שלח: חלקם אומרים "אל תפריעו", לחלקם צריך לעזור.

עפר שלח: את כל הדברים האלה צריך לעשות.

עפר שלח: אני מקווה שגם הדיון הזה תרם לכך.

עפר שלח: תודה רבה, הישיבה נעולה.