ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 42, 2020-08-10 12:45

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דוד ביטן: על סדר היום סוגיות עקרוניות בגיוס צה"ל של בוגרי החינוך החרדי.

דוד ביטן: זו ישיבת המשך לישיבת ועדת המשנה שהייתה בראשות חבר הכנסת קושניר והוא הסכים שנמשיך את הדיון במליאת הוועדה.

דוד ביטן: אנחנו כמובן ניתן לו להתייחס לנושא.

דוד ביטן: בשנים האחרונות הולכת וגדלה האוכלוסייה של צעירים מבתים חרדים בעלי מוטיבציה להשתלב בחברה הישראלית.

דוד ביטן: מאחר מהם בעלי פטור, הצבא לא מהווה עבורם חובה אלא זכות ושער כניסה לחברה הישראלית תוך כדי שהם משלמים מחיר רגשי, קהילתי ומשפחתי כבד מאוד בגלל הבחירה להתגייס.

דוד ביטן: הצבא צריך לעזור ולעודד חיילים אלה להתגייס ולשרת שירות משמעותי בצה"ל.

דוד ביטן: צה"ל הוא כור ההיתוך של החברה הישראלית, במיוחד עבור אוכלוסייה זו.

דוד ביטן: חשוב לזכור שלא כל החיילים החרדים מוכרים כחיילים בודדים אלא אם כן הם מתלוננים, אבל אם הם מתלוננים שהמשפחות שלהם לא בקשר אתם, הם כן מוכרים.

דוד ביטן: אני לא חושב שאם הוא מתלונן על כך, צה"ל לא מכיר בהם כחיילים בודדים.

דוד ביטן: יש חיילים שלמרות שחזרו בשאלה, ממשיכים לשמור על קשר עם משפחתם ועובדה זו לא מקלה עליהם את ההתמודדות בשירות.

דוד ביטן: הליך ההכרה בחייל בודד נמשך זמן רב והחייל עובר קשיים ותלאות רבות בדרך, השכלה ותעסוקה והבטחות להצלחה, בעיקר בתעסוקה.

דוד ביטן: בשנים האחרונות משרתים בצה"ל חיילים חרדים שרשומים במינהלת החרדים.

דוד ביטן: כמו כן יש חרדים שמשרתים בכלל יחידות צה"ל.

דוד ביטן: בשנת 2018 התגייסו 1,788 חיילים חרדים לצה"ל, 850 חיילים במסלול חרדי ו-908 בכלל צה"ל.

דוד ביטן: אלה המספרים הנכונים?

שלומית אבינח: כן.

דוד ביטן: אחרי כל הבלגן שהיה.

שלומית אבינח: כן.

דוד ביטן: בחציון הראשון של 2019 התגייסו 983 חרדים, מתוכם 555 חיילים במסלול חרדי ו-428 בכלל צה"ל.

דוד ביטן: בצה"ל משרתים 2,734 חיילים חסרי עורף משפחתי שהם כ-42 אחוזים מהחיילים הבודדים.

דוד ביטן: מתוך סל החיילים המוגדרים חרדים, בשנת 2018, 300 הוכרו כחיילים בודדים.

דוד ביטן: לא כל אלה שהם חסרי עורף משפחתי הם חרדים.

דוד ביטן: יש כאלה שהם ממשפחות קשות יום, שאין למשפחה פרנסה ואז הם מוכרים כחיילים בודדים כדי שיוכלו לעבוד ולעזור למשפחה.

דוד ביטן: כל החיילים יוצאי החינוך החרדי נמצאים בפער השכלתי משמעותי מול יתר החיילים והדבר בא לידי ביטוי במבחני המיון ובתפקידים בהם הם מצליחים להשתבץ ולשרת.

דוד ביטן: צריך להיות שוויון מלא לכל יוצאי החינוך החרדי, גם לאלה שנשארים לחיות באורח חיים חרדי וגם לאלה שיוצאים בשאלה, מבחינת הקריטריונים הסיוע למתן השכלה והשלמת פערי השכלה.

דוד ביטן: הסיוע של העמותות שמסייעות צריך להיות מיטבי כי הצבא מעודד את החיילים להישאר ולשמור על אורח חיים חרדי.

דוד ביטן: השמירה על אורח חיים חרדי מקנה לחיילים אלה הטבות רבות בתחומי רכישת השכלה.

דוד ביטן: מה הצבא צריך לעשות,.

דוד ביטן: להגיד להם לחזור בשאלה?

דוד ביטן: ודאי שהוא יעודד אותם.

אלכס קושניר: בדיוק הפוך.

אלכס קושניר: אני אתייחס לזה.

דוד ביטן: חיילים חרדים וחיילים חרדים לשעבר שמתגייסים למסלול כלל צה"לי זכאים לקראת סוף השירות להשלמת השכלה ככל חיילי צה"ל שיש להם פערי השכלה ולא בגלל עובדת היותו יוצא מערכת החינוך החרדי.

דוד ביטן: החל מאוקטובר 2020 צה"ל החל בתוכנית ייחודית ליוצאי החינוך החרדי.

דוד ביטן: השינוי יחול באפשרות לדחיית גיוס לצורך לימודים, מבחנים חוזרים, מיון מותאם ושיבוץ פרטני.

דוד ביטן: הדגש יהיה על השלמת השכלה בטרם הגיוס.

דוד ביטן: ראיונות אישיים ותנאי יציאה לקצונה והשלמת השכלה בתום השירות, ארבעה חודשים לשירות וארבעה חודשים אחרי השירות.

דוד ביטן: לגבי הטבות לחיילים חרדים מהקרן לחיילים משוחררים, עולה טענה כי יוצאי החינוך החרדי שחזרו בשאלה לא זכאים לסיוע לו זכאים כלל יוצאי החינוך החרדי מבחינת תשלום שכר לימוד ומלגות קיום ולימודים קדם אקדמאיים.

דוד ביטן: מימון שכר לימוד מלא ומלגת קיום של 2,500 שקלים בחודש במשך כל תקופת המכינה.

דוד ביטן: היוצאים בשאלה צריכים להביא הוכחה שהם בוגרי החינוך החרדי מהעמותות שמסייעות להם.

דוד ביטן: כמו כן צריכים להביא אישור על הכנסותיהם.

דוד ביטן: עדיף להיות תלמיד ישיבה, שם לא צריך אישורים ולא צריך כלום.

דוד ביטן: הקריטריון לזכאות וסיוע מהקרן צריך להיות אחיד ליוצאי החינוך החרדי שזכאי לסיוע, זהה גם למי שנשאר לחיות באורח חיים חרדי וגם למי שלא נשאר לחיות באורח חיים חרדי.

דוד ביטן: מהתייחסות המועצה להשכלה גבוהה שהגיעה לוועדה לקראת הדיון עולה כי היוצאים בשאלה מתוקצבים בדיוק כמו סטודנטים חרדים.

דוד ביטן: עם זאת, התקצוב שלהם זהה לתקצוב של סטודנטים חרדים הלומדים בתוכניות בקמפוסים הכלליים, הן בשלב המכינה והן במוסדות אקדמאיים.

דוד ביטן: הוועדה לתכנון ותקצוב איננה מתנה את המלגות או המעטפת הניתנות לסטודנטים בשירות צבאי.

דוד ביטן: רוב תקציב המעטפת, למעלה מ-8,000 עבור כל סטודנט, הניתן עבור סטודנט חרדי וחרדי לשעבר, בקמפוסים הרגילים, היא פי 1.5 מהתקציב שמקבל סטודנט חרדי הלומד בתוכניות הייעודיות לחרדים.

דוד ביטן: זו ההקדמה של מנהלת הוועדה שמציגה לנו כל תחילת ישיבה את הנושא ואנחנו מודים לך על כך.

דוד ביטן: לסיפתח אנחנו זוכים ממנה.

דוד ביטן: חבר הכנסת קושניר, אתה דנת בזה במסגרת ועדת המשנה?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: קודם כל, תודה רבה שאתה מקיים את הדיון הזה בוועדה הראשית.

אלכס קושניר: אני חושב שהנושא הזה הוא מאוד מאוד חשוב ואני רוצה למקד את הדיון.

אלכס קושניר: את הדיון צריך למקד בנושא של האפליה על בסיס אורח חיים ואומר למה אני מתכוון.

אלכס קושניר: יש לך שני נערים בני 18, שניהם סיימו ישיבה, מערכת חינוך חרדית, אחד מחליט הוא נשאר חרדי ומחליט להתגייס לצבא, ואני כמובן מברך על כך ועל כל המעטפת שהצבא והמדינה נותנים לו, הוא הולך לצבא ועובר תהליך מיון ייחודי כדי לממש את הפוטנציאל שלו, מתגייס לצה"ל, משרת שנתיים ולאחר מכן מקבל שנה של השלמה השכלה.

דוד ביטן: החרדי.

אלכס קושניר: אני מדבר על החרדי.

דוד ביטן: הוא מקבל מהצבא?

דוד ביטן: ממשרד הביטחון?

אלכס קושניר: כן.

יוסף טייב: אם הוא מחליט ללכת למסלול כזה.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: אם לא, הוא לומד בישיבה.

יוסף טייב: הוא יכול להיכנס לצבא בלי אותה שנת השכלה.

יוסף טייב: בוא נדייק את הדברים.

דוד ביטן: אתה גם היית בוועדת המשנה?

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: הוא לא היה.

אלכס קושניר: במידה ומדובר בחייל שהולך למסלול חרדי.

אלכס קושניר: במקביל הוא כמעט באופן אוטומטי זכאי לתשלומי תשמ"ש, תשלומי משפחה.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, אותו חייל, אותו נער שההבדל ביניהם הוא בזה שהוא הוריד את הכיפה ולכן הוא הולך עכשיו לכלל צה"ל, הוא לא זכאי למיון ייחודי – ואגב, אני יודע שצה"ל מטפל בזה ועוד מעט נדבר על מה צה"ל עושה – הוא משרת שלוש שנים ואחר כך נופל בין הכיסאות כי הכלים שיש לו כדי להשתלב בחברה הם כמעט ולא קיימים כי הוא בוגר מערכת חינוך חרדית.

דוד ביטן: מדובר בחייל בודד.

דוד ביטן: אז הוא מקבל את התנאים של חייל בודד.

אלכס קושניר: עזוב רגע את הפן הכלכלי.

אלכס קושניר: אני מדבר אתך על חייל שיכול להיות בסיירת מטכ"ל לצורך העניין אבל הוא לא זכאי לתהליך מיון כמו שצריך ולאחר מכן, במהלך הצבא שלו, הוא צריך להוכיח שהוא חייל בודד וגם לאחר מכן, אחרי שלוש שנים כשהוא משתחרר, אין לו 12 שנות לימוד.

אלכס קושניר: היו מקרים שהחיילים פנול צבא וביקשו להשלים לימודים אבל אמרו להם שיש להם 12 שנות לימוד, שהם בוגרי ישיבה.

אלכס קושניר: הרי כולנו מבינים שזה שונה.

דוד ביטן: אתה עשית את הישיבה מהפן של החיילים שחזרו בשאלה.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: האלוף ודמני היה בדיון והסביר מה צה"ל עושה.

אלכס קושניר: אני קודם כל מברך על כך שנעשה צעד קדימה אבל הצעד הזה הוא פלסטר כי הם אומרים, בסדר, אני דוחה את השירות לחייל שיצא בשאלה כדי שישלים את ההשכלה.

אלכס קושניר: בזמן הזה, איך הוא חי?

אלכס קושניר: מי משלם לו דמי מחיה?

אלכס קושניר: אף אחד לא נותן תשובות לזה.

אלכס קושניר: אחר כך הם אומרים, שמונה חודשים אנחנו נשלים להם כלכלה בסוף השירות.

דוד ביטן: למה יש אי שוויון כזה?

אלכס קושניר: עוד מעט אני אגיע לזה.

אלכס קושניר: למה החרדים מקבלים תנאים כאלה ואלה שלא חרדים לא מקבלים אותם?

אלכס קושניר: עוד מעט אני אגיע לזה.

אלכס קושניר: הוא מקבל ארבעה חודשים השלמת השכלה במהלך השירות ועוד ארבעה חודשים כשירות סדיר נוסף.

אלכס קושניר: למה יש פער בין חייל חרדי לחייל שהוא בוגר מערכת החינוך החרדית?

אלכס קושניר: אני לא יודע.

אלכס קושניר: אם אתה תיקח את הטופס של קבלה או הגשת מועמדות למסלולים של חרדים, אתה תראה שיש שם סעיף אחד בו כתוב שהחייל חייב להצהיר שהוא נוהג כבן תורה.

דוד ביטן: הם הרי צריכים לעודד את החרדים להתגייס לצבא.

אלכס קושניר: אני מסכים עם זה.

דוד ביטן: לכן הם נותנים להם כל מיני דברים.

דוד ביטן: בדיוק כמו שהדרוזים מקבלים הבטחות לחצי דונם לבנות דירה וכולי.

דוד ביטן: רוצים שיתגייסו לצה"ל.

אלכס קושניר: לכן אני רוצה למקד את הדיון.

אלכס קושניר: אני מברך על כל צעד שעושים כלפי חיילים חרדים שמחליטים להתגייס לצבא.

אלכס קושניר: כמה שיותר, יותר טוב.

אלכס קושניר: יחד עם זאת אני לא מצליח להבין למה המדינה, הממשלה והצבא, מפלה אנשים אחרים שהחטא היחידי שהם עשו הוא שהם הורידו את הכיפה מעל הראש.

דוד ביטן: כאן אתה נכנס לבעיה.

דוד ביטן: אם הם ייתנו לכולם, הם צריכים לתת את התנאים האלה לכל החיילים בצה"ל.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: יש לך קריטריון מאוד ברור.

אלכס קושניר: בוגר מערכת חינוך חרדית.

אלכס קושניר: ברור לכולם שהחבר'ה האלה לא קיבלו השכלה מספיק מתאימה כדי לעבור שלבי מיון בצה"ל ולממש את הפוטנציאל שלהם וגם הצבא לא נותן להם כלים אחר כך להשתלב בחברה.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שמדובר כאן באפליה ובאפליה הזאת צריך לטפל.

אלכס קושניר: צריך להקים מסלולים נפרדים.

אלכס קושניר: אגב, המסלולים האלה הרבה יותר זולים.

דוד ביטן: מה הייתה המלצת ועדת המשנה?

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: חיילים שחזרו בשאלה או יצאו בשאלה, הם לא צריכים את נושא הכשרות, הם לא צריכים הפרדה מגדרית, הם לא צריכים כלום.

אלכס קושניר: הם רק צריכים לקבל את השלמת ההשכלה ואת התנאים.

אלכס קושניר: שייתנו להם את הכלים להתקדם.

דוד ביטן: חזרו בשאלה חצי או חזרו מלא?

דוד ביטן: אם הם חזרו חלק, הם כמו דתי עם כיפה סרוגה.

אלכס קושניר: זה על כל הספקטרום.

אלכס קושניר: הרבה מאוד חיילים שיצאו בשאלה מתחזים, נשארים עם כיפה על הראש, כדי לקבל את כל הדברים האלה וזאת כפייה.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שתפקידנו בוועדה להפסיק עם האפליה הזאת.

מיכל וונש: אני אשמח לשמוע את הדברים אבל אני רוצה לומר משהו קצר בהמשך לדברי חברי חבר הכנסת קושניר.

מיכל וונש: אני חושבת שחשוב מאוד אולי לעשות זום אאוט ולא לדבר על הנושא הזה אלא דרך הנושא של חיילים בודדים.

מיכל וונש: זאת אומרת, מה זה חיילים בודדים, זה מי אין להם הורה.

מיכל וונש: מתוך המקום הזה אחר כך צריך להתאים לכל אחד.

מיכל וונש: אנחנו מדברים על חיילים בודדים שבאים מחוץ לארץ כמי שאין להם עורף משפחתי וכאן מדובר בחיילים מחוסרי עורף משפחתי ואחר שיש לזה השלכות אחרות.

דוד ביטן: הוא מעלה את זה בצורה יותר רחבה.

מיכל וונש: נכון.

מיכל וונש: לי לא אכפת, אני גם לא עוסקת ולא אעסוק בשיפוטיות אם מורידים את הכיפה, איזו כיפה ובאיזו צורה, ואם זו כפייה או לא כפייה.

מיכל וונש: אני חושבת שחלק מהטעות שנעשית לאורך השנים זה להסתכל דרך הפריזמה הזאת ודווקא אני חושבת שהפריזמה יכולה להסתכל על הנושא הזה ולקרוא לילד בשמו, שזה חייל שאין לו עורף על ההשלכות של זה, מתחילת התהליך, לפני הגיוס.

מיכל וונש: זה אומר שכדי לקבוע קב"א וכדי לקבוע את כל הנתונים הבסיסיים, צריך ללוות את החייל עוד לפני כדי שיהיה לו סיכוי וכמובן שגם אחרי.

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: נמשיך בדברים אחרי שנשמע אותו.

דוד ביטן: באמת הקריטריון הוא כפי שאומר קושניר, לימודים במגזר החרדי?

דוד ביטן: נגיד תיכון או ישיבה או שאין קריטריון כזה?

אמיר ודמני: לא.

אמיר ודמני: יש קריטריון אם אתה רוצה, אני אסביר את הדברים.

דוד ביטן: עוד מעט.

דוד ביטן: תענה רק על השאלה הזאת.

אמיר ודמני: יש קריטריון.

דוד ביטן: אם יש קריטריון כזה, למה אתם אומרים לאלה שחזרו בשאלה שלא יקבלו את התנאים האלה.

אמיר ודמני: תצטרך לתת לי להסביר את הכול.

דוד ביטן: אין לך תשובה קצרה בעניין?

אמיר ודמני: לא.

אמיר ודמני: כתשובה צריך להסביר את כל העניין.

אמיר ודמני: בסדר.

אמיר ודמני: נשמע את מרכז המחקר והמידע ואחר כך נחזור אליך.

איילה אליהו: אני ממרכז המחקר של הכנסת.

איילה אליהו: הוועדה ביקשה שנכתוב מסמך בנושא והמסמך שלנו נמצא באתר הכנסת.

איילה אליהו: כבוד היושב ראש, ציינת את הנתונים העיקריים.

איילה אליהו: אני רק אומר שלצה"ל אין הגדרה של חרדים לשעבר ואין לו נתונים על האוכלוסייה הזו.

דוד ביטן: אין הגדרה של מה?

איילה אליהו: חיילים חרדים לשעבר.

איילה אליהו: הם לא מוגדרים כקבוצה כזאת בצה"ל.

דוד ביטן: אלה שחזרו בשאלה.

איילה אליהו: כן.

דוד ביטן: מה לגבי הנושא הזה של לימודים?

דוד ביטן: זאת ההגדרה של קבלת זכויות?

איילה אליהו: כן.

איילה אליהו: מי שבא מהחינוך החרדי, לפי החוק, למד בו בין גיל 14 עד 18, לפחות שנתיים בחינוך החרדי, הוא מוגדר כחייל יוצא החינוך החרדי.

דוד ביטן: למה הצבא לא עושה את זה?

איילה אליהו: הצבא מכיר בזה.

איילה אליהו: אלה מבחינת הצבא החיילים החרדים.

איילה אליהו: מתוכם, אנחנו יודעים, יש חיילים שחזרון בשאלה.

דוד ביטן: חייל שלמד בישיבה במשך שנתיים, כמו שאת אומרת, כשהוא התגייס לצה"ל, אחרי חצי שנה, לא מיד, חזר בשאלה, הוא מקבל את הזכויות או לא?

איילה אליהו: השאלה היא לאיזה מסלול הוא התגייס.

איילה אליהו: אם הוא התגייס למסלולים הייעודיים לחרדים בצה"ל, זו מעטפת שלמה שכוללת גם השלמת השכלה.

דוד ביטן: לא די בזה שהוא למד שנתיים, הוא צריך להתגייס למסלול חרדי.

דוד ביטן: אם אנחנו נאשר את מה שאתה אומר, התוצאה היא שהם צריכים לתת לכל החיילים בצה"ל.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: בדיוק לא.

דוד ביטן: אז אי השוויון עובר הלאה.

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: משרד החינוך יודע בדיוק מי למד ואיפה.

דוד ביטן: הם מדברים על לימודים ועל מסגרת חרדית בצה"ל.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: חייל שהוא בוגר מערכת החינוך החרדית ולא משנה מה אורח חייו עכשיו, חייב בהשלמת השכלה.

דוד ביטן: אתה לא יכול לתת רק לחרדים.

דוד ביטן: זה כל העניין.

דוד ביטן: לפי השיטה שלך כל חייל בצה"ל צריך לקבל את הזכויות האלה.

אלכס קושניר: לא נכון.

דוד ביטן: למה לא?

דוד ביטן: אם לחוזר בשאלה מגיע כי הוא חזר בשאלה.

אלכס קושניר: לא.

דוד ביטן: אני הבנתי מה אתה אומר אבל אז אתה מגיע לאי שוויון מול החיילים הרגילים.

אלכס קושניר: לא נכון.

דוד ביטן: אם אתה במסגרת צבאית של החרדים, זה שונה.

דוד ביטן: אז יש לך מסגרת יותר קטנה.

תהלה פרידמן: חבר הכנסת קושניר צודק.

אלכס קושניר: אותם בוגרי החינוך החרדי לא צריכים מסגרת נפרדת.

אלכס קושניר: הם יכולים להיות בכלל צה"ל אבל הם צריכים לקבל את היכולת שלהם להשלים השכלה.

דוד ביטן: אני רואה בזה אי שוויון כלפי החיילים.

תהלה פרידמן: צודק חבר הכנסת קושניר.

תהלה פרידמן: מי שהוא בוגר 12 שנות לימוד במערכת החרדית, במידה רבה הוא עולה חדש לחברה הישראלית במובן של הרקע ההשכלתי.

תהלה פרידמן: יש לי חבר שבגיל 18 למד עברית ועד אז דיבר יידיש.

תהלה פרידמן: אני יכולה להביא אותו לכאן.

תהלה פרידמן: הוא אמר שהוא עלה, שהוא עשה עלייה לחברה הישראלית.

דוד ביטן: מה עם ישיבות הסדר?

מיכל וונש: זה לא דומה.

דוד ביטן: למה לא דומה?

דוד ביטן: למדת בישיבה אבל אתה במסגרת צבאית של ישיבות ההסדר.

דוד ביטן: אז אתה מקבל פחות חודשי שירות בצבא.

מיכל וונש: זה לא דומה.

אלכס קושניר: זה לא אותו דבר כי יש להם 12 שנות לימוד.

דוד ביטן: הנושא הזה של מסגרת צבאית, הם אומרים – עוד לא שמעתי את משרד הביטחון ואני מתייחס לבדיקה של מרכז המחקר והיא אמונה עלינו, נכון?

דוד ביטן: – שצריך שיהיו שני תנאים, תנאי אחד שלמדת במסגרת חרדית במשך שנתיים והתנאי השני שאתה בצבא במסגרת הפעילות.

אלכס קושניר: זה מצב העניינים היום.

אלכס קושניר: זאת בדיוק הבעיה.

אלכס קושניר: היא בדיוק מגדירה את הבעיה.

אלכס קושניר: זה מצב העניינים היום.

אלכס קושניר: כדי לקבל זכויות, אתה חייב ללכת למסלול חרדי.

אלכס קושניר: כדי להיות במסלול חרדי, אתה חייב להיות חרדי.

יוסף טייב: חבר הכנסת קושניר, אנחנו צריכים לחדד.

יוסף טייב: יש כאן משהו.

יוסף טייב: יש כאן איזושהי אפליה מתקנת שהצבא בא לקראת הציבור החרדי ואומר שאם אתם רוצים, כדי שתתגייסו לצה"ל, ניתן לכם איזשהו בונוס, השכלה על הדרך.

אלכס קושניר: מצוין.

אלכס קושניר: אני בעד.

יוסף טייב: כל התהליך הזה בוצע כדי לגרום לגיוס לצה"ל.

יוסף טייב: אותו נער חרדי לשעבר שהוריד את הכיפה, אני לא צריך להביא לו איזשהו משהו.

אלכס קושניר: אבל גג לא צריך לסלק אותו מהיחידה.

יוסף טייב: תן לי להסביר.

דוד ביטן: תעצור שנייה.

דוד ביטן: יש בעיה אחת.

יוסף טייב: לא מסכים אתך שצריך אולי לעזוב את היחידה אבל זה נושא אחר.

יוסף טייב: זה לא כהמשך לזה שנתתי לציבור.

דוד ביטן: החייל הזה שחזר בשאלה, הוא בתוך המכסה.

דוד ביטן: הוא לא יכול להיות בתוך המכסה כחרדי ולא לקבל זכויות.

יוסף טייב: זה סיפור אחר.

דוד ביטן: על זה תענה לי אחר כך, איך אתה פותר את הבעיה הזאת.

יוסף טייב: אני אגיד לך.

יוסף טייב: אתן לך דוגמה אישית.

יוסף טייב: אני בוגר ישיבה, עליתי מצרפת, החלטתי להתגייס לצה"ל.

יוסף טייב: כשנכנסתי לצה"ל, בזמני לא היה את הנח"ל החרדי אבל גם אם היה בזמנו, אם הייתי לוקח את ההחלטה להתגייס להיכן שהתגייסתי – אני התגייסתי לגבעתי – אם הייתי מגיע באותו זמן והייתה אפשרות להיכנס לנח"ל החרדי או לגבעתי ואני לקחתי את ההחלטה ללכת לגבעתי, זו בעיה שלי.

דוד ביטן: אתה לא חזרת בשאלה.

מיכל וונש: אני חושבת שאנחנו מתפזרים לכיוון הלא נכון של הדיון.

יוסף טייב: לכן אדוני היושב ראש, אני כן מתחבר לדברי מיכל.

יוסף טייב: אנחנו צריכים לבנות קריטריון והקריטריון הזה הוא לא אם אני בוגר ישיבה או לא בוגר ישיבה, אם אני למדתי בישיבה חרדית או במסלול חרדי, אלא הקריטריון צריך להיות האם אני מוגדר כחייל בודד, האם יש לי חוסן ולא משנה אם זה חוסן לימודי.

דוד ביטן: לא, זאת לא ההגדרה.

דוד ביטן: חייל בודד זה משהו אחר.

דוד ביטן: כאן התנאים הרבה יותר טובים מאשר לחייל בודד.

יוסף טייב: אבל הוא חייל בודד.

יוסף טייב: הוא הופך להיות חייל בודד.

דוד ביטן: חייל בודד, זה לא קשור אחד לשני.

דוד ביטן: חייל בודד, יש לו את התנאים שלו.

דוד ביטן: לבוגר ישיבה שנמצא במסגרת צבאית, יש את התנאים שלו.

תהלה פרידמן: חבר הכנסת טייב, השאלה אם המטרה היא לעודד גיוס.

יוסף טייב: ברור שזו המטרה.

תהלה פרידמן: או שהמטרה היא לעזור בהשתלבות בחברה הישראלית כשהגיוס הוא אחד האמצעים.

אלכס קושניר: גם וגם.

תהלה פרידמן: לא.

תהלה פרידמן: אם המטרה היא לעזור בהשתלבות בחברה הישראלית, אין עניין להפריד בין מי שהיום שומר מסורת לבין מי שהיום לא שומר מסורת.

מיכל וונש: בדיוק.

מיכל וונש: בגלל זה צריך להגדיר את זה בכלל ממקום של אחד שאין לו עורף משפחתי.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: חייל בודד, התנאים שלו הרבה יותר פחותים ממה שאומרים.

מיכל וונש: זה לא אומר שהם צריכים את אותם תנאים.

דוד ביטן: נפגע באנשים?

דוד ביטן: במקרה הזה את טועה.

מיכל וונש: לא.

מיכל וונש: אני לא מסכימה אתך.

דוד ביטן: הוא לא חייל בודד.

דוד ביטן: אם הוא מוכר כחייל בודד כי הוא באמת חייל בודד.

דוד ביטן: דרך אגב, חייל בודד, דווקא זה שחזר בשאלה, הוא חייל בודד.

מיכל וונש: אני מסכימה.

דוד ביטן: זה שלא חזר בשאלה, הוא לא חייל בודד.

דוד ביטן: יכול להיות שהוא יהיה חייל בודד אם המשפחה לא רוצה שהוא יתגייס.

מיכל וונש: אני מסכימה אתך לחלוטין.

יוסף טייב: יש כאלה שחזרו בשאלה והם לא חיילים בודדים.

דוד ביטן: עם כל הכבוד לחברי הכנסת, בואו נשמע את מרכז המחקר.

איילה אליהו: כפי שציינת, כל הקבוצה הזאת נחשבת במכסה של החיילים החרדים.

דוד ביטן: ברור.

דוד ביטן: זה טוב למכסה אצל טייב אבל זה לא טוב לדברים אחרים.

דוד ביטן: לך יש בעיה בטיעון ולך יש בעיה בטיעון.

מיכל וונש: נכון, זה פוגע בחיילים.

אלכס קושניר: כולנו בעייתיים.

דוד ביטן: לא אמרתי בעייתיים.

דוד ביטן: אמרתי שיש בעיה בטיעון.

מיכל וונש: זה פוגע בחיילים משני הכיוונים האלה.

איילה אליהו: כולם נספרים במכסה אבל חלק מתגייסים למסלולים הייעודיים ומקבלים מעטפת של השלמת השכלה ואלה שלא, מקבלים פחות.

איילה אליהו: כך לפחות מדווחים הארגונים בשטח שמסייעים לאותם חיילים שאומרים שבשלושה שלבים - הן בשלב המיון והגיוס, הן בשלב השירות עצמו והן אחרי השחרור כשבאים ללמוד במכינות קדם אקדמאיות – הם מקבלים תנאים פחות טובים.

דוד ביטן: העמותות עליהן דובר כאן?

איילה אליהו: כן.

דוד ביטן: אלה עמותות שמקבלות את התקציב מהצבא.

איילה אליהו: לא.

איילה אליהו: עמותות שמסייעות לאותם חיילים.

איילה אליהו: החיילים עצמם מספרים שלמשל במיון הם לא מקבלים אפשרויות שיבוץ בגלל שיש להם ציוני קליטה נמוכים יותר בגלל הרקע שלהם.

שלומית אבינח: איילה, תתייחסי לחיילים משוחררים כי זה חשוב.

איילה אליהו: גם בשירות עצמו, החיילים במסלולים הייעודים, מקבלים שמונה חודשים של לימודים בסוף השירות ואלה שהם לא במסלולים האלה, מקבלים פחות.

איילה אליהו: זה כשהם משתחררים והולכים ללמוד במכינה קדם אקדמאית.

דוד ביטן: לא ידעתי שהם מקבלים הרבה תנאים.

איילה אליהו: הבנו שחייל שהוא במסלול החרדי מקבל אוטומטית סיוע מוגדל מהקרן לחיילים משוחררים וחייל שהוא לא מהמסלולים הייעודיים לא מקבל אוטומטית את הסיוע הזה.

דוד ביטן: השירות שלהם הוא שלוש שנים או פחות?

קריאה: כמו כולם.

שלומית אבינח: עכשיו נשמע את תת-אלוף אמיר ודמני.

דוד ביטן: בבקשה.

אמיר ודמני: ברשותכם, אני רוצה להעיר שתי הערות לפני שאני נכנס לסוגיה של היוצאים בשאלה.

אמיר ודמני: הנקודה הראשונה היא שצה"ל זה הסמן הימני של שילוב אוכלוסיות במדינת ישראל ואני מתנגד לכל אמירה כזאת כשאומרים אפליה בצה"ל.

אמיר ודמני: אנחנו הראשונים שגם מצליחים לשלב אוכלוסיות בצורה הטובה ביותר.

אמיר ודמני: יש לנו המון להשתפר, המון, ואנחנו גם ביקורתיים כלפי עצמנו אבל אפליה וצה"ל, זה תרתי דסתרי.

דוד ביטן: מה התפקיד שלך?

אמיר ודמני: אני ראש חטיבת תכנון ומינהל כוח אדם בצה"ל.

דוד ביטן: אתה אחראי על התחום הזה של החרדים?

אמיר ודמני: כן.

אמיר ודמני: הדבר השני.

אמיר ודמני: יש כאן ערבוב של שני תחומים.

אמיר ודמני: יש את נושא החיילים הבודדים ואם תרצו, נמצא כאן רע"ן פרט של הצבא שיוכל להרחיב יותר ממני.

אמיר ודמני: אני אומר שחייל בודד הוא חייל בודד והוא מקבל את התנאים של חייל בודד.

אמיר ודמני: לצורך העניין הצבא בחודשים האחרונים הקים מרכז בודדים.

שלומית אבינח: מופת.

אמיר ודמני: כן.

אמיר ודמני: מופת ואני יודע שזה הוצג כאן בוועדה.

שלומית אבינח: כן.

שלומית אבינח: גלית גולן.

אמיר ודמני: הוא שדרג משמעותית את הטיפול בחיילים בודדים.

אמיר ודמני: מה שונה בחייל חרדי?

אמיר ודמני: להיפך.

אמיר ודמני: לחייל חרדי יש הקלות מסוימות שאומרות שהגם שאתה לא חסר עורף משפחתי, נקרא לזה במציאות, בפועל אנחנו מכירים אותך כחסר עורף משפחתי.

אמיר ודמני: היכן הבעיה שלנו בנושא חיילים חרדים, בנושא הבודדים – במקומות הלנה.

אמיר ודמני: אנחנו עדיין לא נתנו מספיק מענה למקומות הלנה כיוון שהם צריכים תנאים מיוחדים לסוגיית ההלנות וגם בזה אנחנו מטפלים.

אמיר ודמני: אני מעריך שבקרוב יהיו לזה פתרונות.

אמיר ודמני: אני אומר את זה מידיעה ולא ממחשבה.

אמיר ודמני: לגבי האוכלוסייה של היוצאים בשאלה.

אמיר ודמני: צריך לומר שהבעיה הכי גדולה שהייתה לנו, שיש לנו, לעשות הגדרה כזו, זה באמת שאין לנו הגדרה כזאת שנקראת יוצאים בשאלה.

אמיר ודמני: אני לא הולך לשאול חייל אם הוא יוצא בשאלה או לא יוצא בשאלה.

אמיר ודמני: לי יש הגדרה מי הוא חרדי וזאת הגדרה שאפשר לפתוח עליה סימפוזיון לגבי ההגדרה.

דוד ביטן: הגדרה בפקודות מטכ"ל?

אמיר ודמני: לא.

אמיר ודמני: יש הגדרה בחוק שאומרת שאתה צריך ללמוד שנתיים במוסד חרדי בין גיל 14 ל-18.

אמיר ודמני: האמת שלא מצאתי הגדרה יותר טובה אבל זאת הגדרה מורכבת מאוד.

אמיר ודמני: היא לא בהכרח משקפת את המציאות והיא יוצרת מורכבויות כאשר בסופו של דבר אנחנו מקבלים את הנתונים שלנו ממשרד החינוך, ברוב המקרים.

אמיר ודמני: יש גם בתי ספר ששייכים למשרד הכלכלה אבל לרוב זה משרד החינוך.

אמיר ודמני: עניינית.

אמיר ודמני: מכיוון שאני לא יודע להגדיר מי הוא חייל חוזר בשאלה, יכול להיות מצב שחייל חוזר בשאלה יקבל את המענה שיש בצבא לכל חייל אחר.

אמיר ודמני: מה הוא המענה שיש בצבא לכל חייל אחר?

אמיר ודמני: יש בצבא קורס של תעודת גמר תיכון שחלק מהאנשים שם עוברים גם לבגרות ייעודית, שזו פונקציה של היכולת שלהם.

אמיר ודמני: בגרות ייעודית בעצם מכשירה אותם למכינה קדם אקדמית וזה מסלול שקיים בצבא והוא פתוח לכל חייל.

אמיר ודמני: אני חייב לציין שיש אלפי חיילים שעונים לקריטריון הזה וצה"ל לא יכול לתת מענה לאלפי חיילים מבחינת היכולות שלו, מבחינת כמה קורסים הוא יכול לפתוח, כמה סגלים הוא יכול להעמיד לטובת הדבר הזה.

אמיר ודמני: אני חייב להגיד שבעקבות הדיון בוועדה, עלתה שם השאלה שבסופו של דבר אני לא צריך לטפל רק ביוצאים בשאלה אלא אני צריך לטפל בכל האוכלוסייה.

דוד ביטן: בכל החיילים.

אמיר ודמני: נכון.

אמיר ודמני: הכוונה שלי, ואני אומר את זה כאן בוועדה, זה תהליך הדרגתי, אני לא יכול לקפוץ מאפס ל-100, זה בעצם פעמיים בשנה כי זה כפוף למועדים של הבגרויות של משרד החינוך, במארס ובספטמבר.

דוד ביטן: אתם נותנים להם השלמה?

אמיר ודמני: כן.

דוד ביטן: הם לומדים הכנה לבגרות.

אמיר ודמני: כן, וחלק עוברים.

אמיר ודמני: שוב, זה תלוי בכישורים אבל בהחלט יש יכולת כזאת למעבריות למה שנקרא בגרות ייעודית, שזו בגרות שבסופו של דבר היא מספיקה כדי להתחיל לימודים אקדמאיים.

אמיר ודמני: כבר אין ערך לתעודת הבגרות כשלעצמה.

אמיר ודמני: בסוף אנחנו רוצים לקדם ללימודים אקדמאיים.

אמיר ודמני: בכל זאת, אני מסכים עם חבר הכנסת קושניר.

אמיר ודמני: יש כאן בעיה.

אמיר ודמני: אנחנו קוראים לזה שנת המעוף והמטרה היא שבשמונת החודשים האחרונים לשירותם, חיילים חרדים נהנים מיכולת להשלים גם בגרויות וגם ללמוד.

אמיר ודמני: לא כולם רוצים להשלים בגרויות.

אמיר ודמני: יש כאלה שרוצים לרכוש מקצוע וכולי, וזה קורה במשך שמונה חודשים.

אמיר ודמני: דרך אגב, בעבר, כאשר השירות עמד על 36 חודשים, זה היה 12 חודשים.

אמיר ודמני: זה ירד לשמונה חודשים.

אמיר ודמני: עכשיו החליטו על קיצור שירות נוסף שאנחנו חושבים שזו החלטה לא נכונה, אבל להערכתי כי נצטרך לרדת לשישה חודשים כי השירות יהיה 30 חודשים ואני מאוד מקווה שהוא לא יהיה 30 חודשים ושנישאר בשמונה חודשים.

אמיר ודמני: מה אנחנו מתכוונים לעשות לגבי הנושא של יוצאים בשאלה, כיוון שאנחנו לא פטורים מהנושא.

אמיר ודמני: בעצם יש כאן שתי סוגיות, גם היוצאים בשאלה וגם הוזכר כאן חייל חרדי שבחר לא לשרת במסלול חרדי.

אמיר ודמני: הוא באותו מצב.

דוד ביטן: הוא באותו מצב בדיוק.

אמיר ודמני: זה נכון שחייל חרדי כלשהו, לא משנה באיזה מסלול הוא בחר, יש לנו מחויבות כלפיו מכיוון שאנחנו רואים בזה באמת יכולת לעודד את הגיוס.

אמיר ודמני: שנת המעוף הזו היא מאוד משמעותית.

דוד ביטן: חרדי שמתגייס ומשרת בקריה, הוא לא נחשב.

אמיר ודמני: נכון.

אמיר ודמני: עד היום הוא יכול לקבל את המענה שמקבל כל חייל אחר אבל לא את המענה שמקבל חייל חרדי.

אמיר ודמני: דרך אגב, מענה שמקבל כל חייל אחר, זה לא מענה פשוט אלא זה מענה של ארבעה וחצי חודשים של תעודת גמר תיכון.

אמיר ודמני: מה שאנחנו סיכמנו, והצגתי את זה לחבר הכנסת קושניר, זה שינוי מדיניות בצה"ל.

אמיר ודמני: שינוי המדיניות הזה יגיד את הדברים הבאים: לגבי יוצא בשאלה, מכיוון שאני מתקשה לזהות אותו, הקמתי לזה גוף ייעודי שהוא מתחיל לעבוד מה-1 באוקטובר.

אמיר ודמני: לכן חבר הכנסת קושניר אמר את התאריך הזה.

אמיר ודמני: התפקיד שלו יהיה להתחבר לעמותות שעוסקות בדבר כי זו הדרך היחידה שלי להגיע למידע של מי הוא חרדי יוצא בשאלה.

אמיר ודמני: לי יש אינטרס כפול ומכופל וגם כאן אני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת קושניר.

אמיר ודמני: למעשה אין לנו נתונים מדויקים.

דוד ביטן: אבל אתה לא צריך את זה.

דוד ביטן: אם הוא למד שנתיים בבית ספר חרדי, אתה מכיר בו כמו חרדי שלא משרת בגופים האלה.

דוד ביטן: מה ההבדל?

אמיר ודמני: אני לא יודע מי הוא.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני רוצה לתת לך דוגמה, להמחיש כמה שהוא אומר לא כזה פשוט.

מיכל וונש: יש משפחה בקהילה שלי שהבן שלהם למד בישיבה.

מיכל וונש: הם עלו לארץ והוא למד בישיבה שנחשבת לחרדית והוא עונה על הקריטריונים.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: את לא מבינה.

מיכל וונש: אני כן מבינה.

דוד ביטן: הוא אמר שחייל חרדי שלא נמצא במסגרות החרדיות כמו נח"ל חרדי, הוא לא מוכר.

דוד ביטן: הוא לא מקבל את התנאים.

מיכל וונש: נכון.

מיכל וונש: זה עובד לשני הכיוונים.

דוד ביטן: זה לא משנה.

דוד ביטן: הוא לא צריך להגיד שהוא חזר בשאלה.

דוד ביטן: אם הוא למד לפחות שנתיים, מגיע לו שיכירו בו כחייל שיצא בשאלה.

אמיר ודמני: יש גופים שזו המומחים שלהם והם יעמדו בקשר, בשביל מה ומה אנחנו בעצם רוצים לעשות.

אמיר ודמני: כאן לדעתי בוועדה לא הבינו אותי כמו שהסברתי.

אמיר ודמני: מה אנחנו רוצים לתת לחייל יוצא בשאלה.

אמיר ודמני: דרך אגב, אנחנו נותנים את זה היום לחייל חרדי, ודרך אגב אנחנו נותנים את זה גם לחייל ישראלי יוצא אתיופיה ויש עוד אוכלוסיות.

אמיר ודמני: אני רוצה לתת לו אפשרות, אם הוא נמצא בתהליך של השלמת השכלה, לאפשר לו דחיית גיוס כדי להשלים את ההשכלה.

אמיר ודמני: זאת לא האופציה היחידה כי מה שהובן בוועדה, שזו האופציה שאני מציע, זאת לא האופציה היחידה.

אמיר ודמני: הדבר השני הוא שאם הוא מתגייס לצה"ל והנתונים שלו – מכיוון שהוא לא למד לימודי ליבה – הם נתונים נמוכים, לבצע אחת משתיים: או לתת לו לבצע מבחנים חוזרים.

אמיר ודמני: אני חייב לציין שלא בכל המקרים זה רלוונטי.

אמיר ודמני: יש אנשים שאני מראש יכול לומר לך שאם הם יבצעו מבחנים חוזרים, זה לא ישנה מהותית את הנתונים שלהם.

אמיר ודמני: הדבר השני הוא במנגנון השיבוץ, ואני שוב אומר שאני מבצע את זה גם על אוכלוסיות אחרות, לבצע להם ראיון מעבר לנתוני השיבוץ כדי לבחון את היכולות שלהם ולאו דווקא את הידע שלהם.

דוד ביטן: זה אתה מבצע?

אמיר ודמני: כן.

אמיר ודמני: אני כבר עושה את זה על הרבה אוכלוסיות.

אמיר ודמני: אני יכול לומר שלדוגמה בדרך הזאת העלינו ב-14 אחוזים את השיבוץ של ישראלים יוצאי אתיופיה בתפקידים איכותיים בצה"ל.

אמיר ודמני: לכן אני אומר שגם את זה אנחנו נעשה בדיוק באותה שיטה.

אמיר ודמני: הדבר השלישי הוא הנושא של היציאה לפיקוד וקצונה.

אמיר ודמני: כבר היום אני עושה את זה לגבי חרדים ולגבי אוכלוסיות אחרות.

אמיר ודמני: אני לא מתחשב בנתונים ביציאה לקורס קצינים אם המפקדים ממליצים על האנשים לצאת לקורס.

אמיר ודמני: אני הגורם שמאשר את קורס הקצינים בצה"ל ואני אומר חד משמעית שזה נכון ואני מאשר אנשים שהם חריגי נתונים במידה והמפקדים שלהם ממליצים עליהם.

דוד ביטן: הכול בא אליך?

דוד ביטן: אתה מאשר את זה?

דוד ביטן: זה בא לדרגים מתחתיי אבל המדיניות היא שלי.

דוד ביטן: אתה אחראי.

אמיר ודמני: כן.

אמיר ודמני: ההגדרות הן שלי.

אמיר ודמני: אני אומר שיש לי עניין להוציא כמה שיותר אנשים מהאוכלוסיות האלה לקצונה ולפיקוד.

אמיר ודמני: בהיבטים של מוביליות חברתית, יש לזה משמעויות אדירות.

אמיר ודמני: הדבר האחרון הוא הנושא של השחרור.

אמיר ודמני: בנושא של השחרור, כמו שאמרתי, יש לחרדים היום מה שנקרא שנת מעוף שהיא שמונה חודשים.

אמיר ודמני: אני הסברתי בוועדה שאני לא יודע לתת את אותו מנגנון לכל החיילים, של שמונה חודשים, ואני אישית מעריך שהמנגנון לחרדים יכול לרדת בחודשיים אבל אני לא נכנס לזה עכשיו.

אמיר ודמני: מה שאני הצעתי – ואני שוב אומר שלדעתי זה נותן את אותו מענה – זה שחייל כזה יקבל מאתנו את ארבעת החודשים לטובת הלימודים ובמידה והוא יבחר במשהו שהוא מצריך מעל ארבעה חודשים, עד שמונה חודשים, אנחנו נוסיף לו לשירות הסדיר את פרק הזמן הזה כדי שהוא ישלים את הלימודים שלו.

אמיר ודמני: אני מאוד הייתי רוצה לתת את שמונת החודשים אבל אני צריך לחשוב גם על המבנה של הצבא ואני לא אוכל לעמוד בהיקפים כאלה.

דוד ביטן: זה נראה לי בסדר גמור.

דוד ביטן: הוא פותר חלק גדול מהבעיות שאתה דיברת עליהן.

אמיר ודמני: זה פותר את רוב הבעיות.

אמיר ודמני: אני אומר עוד משהו ואני מקבל את ההערה הזאת.

אמיר ודמני: חייל חרדי שלצורך העניין הלך למסלול רגיל, יקבל ממני את אותם תנאים של היוצא בשאלה.

דוד ביטן: את התנאים של החייל שאתה דיברת עליו.

אמיר ודמני: נכון.

אמיר ודמני: הדבר הבא שאני אומר הוא שהמטרה שלי – וכאן אני כבר אומר שאני לא אגיע לזה במהירות אלא זה הדרגתי.

אמיר ודמני: דרך אגב, חלק מהחיילים גם לא רוצים ואני לא מכריח אותם.

אמיר ודמני: הרעיון הוא להעלות את היקף החיילים בכלל בצה"ל ולא קשור עכשיו מהיכן באת כי גם חייל שלא בא מסביבה חרדית, הרבה פעמים הוא עם 12 שנות לימוד ולא יותר או פחות, לא מנסיבות שקשורות בו.

אמיר ודמני: להגדיל את ההיקף של האנשים שלומדים בסוף השירות שלהם וזה מה שאמרתי גם קודם.

אמיר ודמני: אני לא התכוונתי שהחיילים החוזרים בשאלה יקבלו את המענה רק לפני הגיוס – זה מה שנאמר - אלא גם בסוף השירות.

אמיר ודמני: אני מבין שרוב הסיכויים שהם יעדיפו את הלימודים בסוף השירות, זה הרבה יותר הגיוני.

דוד ביטן: בוא נסכם דבר אחד, שהחיילים – ולזה אתה גם מסכים – שלא במסגרות החרדיות, יקבלו את התנאים האלה שאתה מדבר עליהם.

אמיר ודמני: נכון, במידה והם יהיו מעוניינים בכך.

אמיר ודמני: יש חיילים שלא מעוניינים.

דוד ביטן: מי שלא מעוניין, אל תיתן לו.

דוד ביטן: בזה פתרת חלק מהבעיה.

אלכס קושניר: אני אשמח להתייחס.

אלכס קושניר: קודם כל, אמרתי בתחילת דבריי, ואני אומר גם עכשיו, שאין ספק שצה"ל עשה התקדמות משמעותית בנושא הזה.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, אני חושב שהבעיה היא בניסיון לחפש חיילים יוצאים בשאלה.

אלכס קושניר: לכן זה מאוד מאוד קשה.

אלכס קושניר: הפתרון הוא מאוד פשוט.

אלכס קושניר: יש נתונים למשרד החינוך, מי הוא בוגר מערכת החינוך החרדית.

דוד ביטן: אני חושב שהפתרון פשוט.

דוד ביטן: אני לא יודע למה הוא לא לוקח את זה.

אלכס קושניר: מי הוא בוגר מערכת החינוך החרדית.

דוד ביטן: לזה הוא מקבל אישור ממשרד החינוך.

אלכס קושניר: מכאן צריך להתחיל וזה אומר שצה"ל יכול לפנות לכל החיילים האלה שהם בוגרי מערכת החינוך החרדית.

אלכס קושניר: כאלה שנמצאים במסלולים של חיילים חרדים, זה בסדר, יש להם טיפול והם נמצאים במסגרת.

אלכס קושניר: יש לך עוד חיילים שחלקם יצאו בשאלה וחלקם לא, על כל מיני ספקטרומים, מחילוני לחלוטין דרך כיפה סרוגה, וזה בכלל לא משנה לי.

אלכס קושניר: אז הוא יכול לפנות אליהם ולהציע להם מסלולים.

אלכס קושניר: מה שאומר תת-אלוף ודמני זה בעצם סוג של פלסטר כי הרי לא יכול להיות שבוגר מערכת החינוך החרדית יקבל שמונה חודשים תוך כדי שירות צבאי סדיר ובוגר מערכת חינוך חרדית אחר יקבל פער של ארבעה חודשים.

אלכס קושניר: יותר מזה.

אלכס קושניר: בצבא יש פתרון, מה שנקרא מכללות.

אלכס קושניר: בבסיס הזה הרבה מאוד עולים חדשים, ולא רק עולים חדשים, עוברים תהליך הכנה לצבא.

אלכס קושניר: למה הדבר הזה חשוב?

אלכס קושניר: כי אותו חייל שעכשיו חזר בשאלה, שחי בקהילה מסוימת, שלא הכיר את העולם פחות או יותר, עכשיו נכנס לצה"ל והסיכויים שלו ליפול ולנשור הם מאוד מאוד גבוהים.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שלא צריך לחפש ולרדוף אחרי חוזרים בשאלה אלא הצבא צריך לפנות למשרד החינוך ולקבל את הנתונים של מי שלמד במערכת חינוך חרדית ומכאן להתחיל לטפל בהם.

אלכס קושניר: להשוות את התנאים בין כל מי שלמד במערכת החינוך החרדית ולא משנה מה אורח חייו.

אמיר ודמני: לגבי השיטה, אני חשוב שזה פחות חשוב לכם איך זה יהיה.

אמיר ודמני: זה עניין של איך אני אעשה את זה.

אמיר ודמני: אני לא חולק.

מיכל וונש: רק להשוות תנאים.

אמיר ודמני: בסוף המטרה שלי היא להגיע לכל האנשים בדרך שאני יודע.

דוד ביטן: אי אפשר להשוות תנאים.

אלכס קושניר: לא כל האנשים מגיעים לעמותות.

אמיר ודמני: אני גם אפיץ את המידע באופן כזה שגם אם מישהו לא בא לעמותה, עדיין יהיה לו למי לפנות.

דוד ביטן: למה אתה מתנגד למה שהצעתי?

דוד ביטן: אני אמרתי לך שאם אדם מתגייס לצה"ל, למד שנתיים בבית ספר חרדי, בדיוק לפי ההגדרה בחוק, הוא נחשב, והוא לא משרת ביחידות החרדיות, אתה נותן לו תנאים כמו שאתה נותן לאלה שלא משרתים בהן אבל למדו את השנתיים והם נחשבים חרדים.

דוד ביטן: תן גם לאלה שחזרו בשאלה.

דוד ביטן: אתה לא צריך לבחון אם הוא חזר בשאלה או לא.

אמיר ודמני: אני לא בוחן.

אלכס קושניר: אתה לא בוחן.

אלכס קושניר: אתה מחפש אותם.

יוסף טייב: לגבי 12 שנות לימוד, גם במגזר הכללי יש וגם להם צריך לדאוג.

דוד ביטן: יש לך את הקריטריון.

דוד ביטן: למה לחפש את זה בעמותות?

אמיר ודמני: אני חושב שהסיפור עם העמותות, אולי הייתי צריך להסביר את זה יותר טוב, יש לו חשיבות.

אמיר ודמני: אנחנו מעריכים – שוב, אלה לא מספרים מדויקים – שיש למעלה מ-1,500 כאלה שיצאו בשאלה.

אמיר ודמני: כשאתה מסתכל על כמה אנשים מגיעים לצבא, זה סדר גודל של 50 אחוזים.

אמיר ודמני: בעולם של הנשים, צריך לומר שהן פחות מודעות לאופציה של שירות צבאי מתוך הסביבה ממנה הן מגיעות.

תהלה פרידמן: זה משתנה.

אמיר ודמני: נכון.

אמיר ודמני: הסיפור עם העמותות, אני לא רואה את היתרון כדי שבעזרתן נוכל לאתר את האנשים.

דוד ביטן: העמותות יכולות להוות עוד רובד.

אמיר ודמני: נכון.

תהלה פרידמן: אי אפשר להישען עליהן.

דוד ביטן: אני חושב שמה שאתה מציע, זה מצוין כי זה מקדם אותנו וזה מצמצם את חוסר השוויון, אם יש כזה.

דוד ביטן: מה שנשאר זה להגדיר מה זה בעצם חוזר בשאלה.

דוד ביטן: אני אומר אל תגדיר.

דוד ביטן: זה לא מעניין מכיוון שאתה קבעת עכשיו שגם חרדים שמשרתים בצה"ל אבל הם לא משרתים ביחידות החרדיות, גם אותם אתה מחשיב ונותן להם את אותם תנאים של חוזרים בשאלה.

דוד ביטן: תתייחס לכל מי שלמד שנתיים וזה יכסה לך את רוב האנשים.

דוד ביטן: אם יש אנשים שאתה פתאום מגלה בעמותות או בשיטות אחרות שגם להם מגיע, תן להם.

אמיר ודמני: אני מקבל את זה.

דוד ביטן: הבנת למה אני מתכוון?

דוד ביטן: אז פתרת את הבעיה.

אלכס קושניר: השאלה אם אתה מקבל את הנתונים ממשרד החינוך.

אמיר ודמני: אני מקבל נתונים ממשרד החינוך לגבי בוגרי החינוך החרדי.

אמיר ודמני: עדיין אני אומר שהנתונים האלה מצריכים הרבה מאוד השלמות מצדנו אבל זו בעיה שלנו.

אמיר ודמני: אני יודע להגיע לנתונים.

אמיר ודמני: אני רק אומר שזה מאוד מורכב.

אמיר ודמני: אני בכל זאת צריך לבנות מנגנון פנימי אצלי אבל מבחינת

אמיר ודמני: כם העובדה - - -

אלכס קושניר: זה לא משנה איך אתה עושה את זה.

אמיר ודמני: בדיוק.

אמיר ודמני: אני אעשה את זה.

אלכס קושניר: אני רוצה שתגיע לכל החיילים ותגיד לנו כוועדה מתי אנחנו נגיע למצב שהתנאים של בוגרי החינוך החרדי בכלל צה"ל שווים לתנאים.

דוד ביטן: קושניר, תקשיב.

דוד ביטן: קבל את העניין שהוא מאתר את החרדים, כאלה שלמדו שנתיים.

דוד ביטן: באותו רגע נפתרה לך הבעיה וכבר לא משנה אם זה חוזר בשאלה או חרדי.

אלכס קושניר: נכון.

אלכס קושניר: אני אתך בקטע הזה.

דוד ביטן: מה שהוא אומר לך, הוא אומר לך שינוי משמעותי.

דוד ביטן: הוא אומר שאי אפשר לעשות הכול ביום אחד אלא עושים את זה לאט לאט.

אלכס קושניר: השאלה אם יש בכוונתו של צה"ל בסוף התהליך להגיע לשוויון מלא.

דוד ביטן: אי אפשר להגיע לשוויון מלא.

אלכס קושניר: אפשר.

דוד ביטן: ברור שאי אפשר.

דוד ביטן: התנאים שמקבלים החרדים על מנת שהם יתגייסו, הם הרבה יותר גדולים.

אמיר ודמני: אני אומר לך בצורה הכי ישרה.

אמיר ודמני: לשמונה חודשים בשירות אני לא אגיע.

אמיר ודמני: אני אגיע לארבעה ועוד ארבעה חודשים בגלל שבסוף אני צריך גם להחזיק את המערכת.

דוד ביטן: בסדר, אבל זה בגלל שהוא הולך ללמוד.

דוד ביטן: אלה שרוצים ללמוד, יקבלו את שמונת החודשים, ואתה שלא רוצים, לא יקבלו.

אביחי מרציאנו: למה ביחידות החרדיות כן מקבלים שמונה חודשים במהלך השירות?

דוד ביטן: כי זה המסלול.

דוד ביטן: למה אתה לא טוען את זה לגבי ישיבות ההסדר שהם עושים פחות שירות?

אביחי מרציאנו: הם קיבלו 12 שנות ליבה ובגרויות.

דוד ביטן: מה זה שייך?

דוד ביטן: אתה הפטרון שלהם ואומר להם כמה שנים ללמוד ומה ללמוד?

דוד ביטן: אני לא מקבל את הכפייה החילונית.

דוד ביטן: כמו שיש כפייה דתית, יש גם כפייה חילונית.

דוד ביטן: אותה טענה לגבי ישיבות ההסדר שמקבלות שירות יותר קטן, לא שמעתי התנגדות.

דוד ביטן: למה?

דוד ביטן: כי הם משרתים בקרבי?

אביחי מרציאנו: גם אנחנו משרתים בקרבי.

דוד ביטן: לא נהיה פטרונים של אף אחד.

אמיר ודמני: חבר הכנסת ביטן, התוצאה תהיה אותה תוצאה.

אמיר ודמני: אפשר יהיה להגיע גם לשמונה חודשים.

אמיר ודמני: לכן זה פחות חשוב.

אמיר ודמני: אני לא רואה שום עניין לפגוע במסלול הקיים.

אמיר ודמני: אני מוסיף את זה על המסלול הקיים.

אמיר ודמני: זה לא יפגע.

דוד ביטן: מטעם מי אתה?

אביחי מרציאנו: עמותת יוצאים לשינוי.

דוד ביטן: הוא אומר לך שההבדל בין חייל שמשרת במסגרת חרדית הוא שהוא מקבל את שמונת החודשים בלי כל תנאי, וההוא מקבל רק בתנאי שהוא לומד.

דוד ביטן: זה מה שאתה אומר?

אמיר ודמני: אני אומר שאני אתן לכל חייל שיוצא בשאלה שיחפוץ בכך את ארבעת החודשים ואני אוסיף לו את ארבעת החודשים הנוספים בהתאם לצורך.

דוד ביטן: המסגרות האלה של החרדים, כולם משרתים בקרבי?

אמיר ודמני: הרוב.

דוד ביטן: מה ההבדל בינם לבין חיילי ההסדר?

דוד ביטן: זה שהם עם כיפה סרוגה?

אלכס קושניר: אדוני, זו בדיוק הנקודה.

אלכס קושניר: אין שום הבדל.

אלכס קושניר: אנחנו בעד אלה ובעד אלה אבל יש כאלה שנופלים בין הכיסאות.

אמיר ודמני: הפתרון יגרום לזה שלא ייפלו בין הכיסאות.

דוד ביטן: אני הבנתי את זה.

דוד ביטן: אין הבדל ביניהם מבחינת חיילי צה"ל.

דוד ביטן: אני אומר לך שצה"ל הוא לא במה לשוויון.

דוד ביטן: כמו שיש חיילים חרדים שלא מתגייסים, יש גם הרבה מצפון תל אביב שלא מתגייסים או מכל מיני סיבות.

דוד ביטן: אני טוען שחייל שמשרת בקריה ויוצא כל יום הביתה, אין שוויוניות בינו לבין חייל שמשרת בגולני ויוצא הביתה פעם בחודש.

דוד ביטן: להם יש את הצרכים שלהם.

דוד ביטן: שוויון מלא – אין בצה"ל ולא יהיה.

דוד ביטן: תשכחו זה.

דוד ביטן: אתה יכול למצוא את אי השוויון בהרבה מאוד דברים.

דוד ביטן: כשאני הייתי בצה"ל יצאתי פעם בחודש ואנשים אחרים יוצאים כל יום.

דוד ביטן: יכולים לצאת ארבע פעמים ביום, הם גרים בתל אביב והולכים לאימא לאכול ארוחת צהרים.

דוד ביטן: אין שוויון.

דוד ביטן: לנו יש רצון לגייס את החרדים גם בגלל השוויוניות וגם כדי לשלב אותם בשוק העבודה.

מיכל וונש: גם מוביליות חברתית.

דוד ביטן: זה עונה לנו.

דוד ביטן: זה בדיוק כמו שאנחנו רוצים לגייס בדואים, נוצרים ודרוזים.

דוד ביטן: אנחנו נותנים להם דברים שלא נותנים לחיילים הישראלים, נותנים להם חצי דונם כשהם משתחררים כדי שיבנו בית, נותנים להם העדפה בקבלת עבודה.

אלכס קושניר: ובצדק.

דוד ביטן: זו המדיניות של המדינה.

דוד ביטן: כנ"ל לגבי החרדים.

דוד ביטן: אי אפשר כל היום לבוא ולתת להם פטיש על הראש.

דוד ביטן: אלה שמתגייסים, כל הכבוד להם.

דוד ביטן: פטיש על הראש תן לאלה שלא מתגייסים.

אלכס קושניר: אנחנו בעד החיילים החרדים שמתגייסים לצה"ל וצריך לתת להם כמה שיותר ולעודד את זה כמה שיותר.

אלכס קושניר: אנחנו רק אומרים שהחבר'ה האלה שהם בוגרי מערכת החינוך החרדית – וזה לא משנה מה אורח החיים שלהם – אם לא מטפלים בהם במסגרת הצבא כמו שצריך, האנשים האלה גם לא מממשים את הפוטנציאל שלהם בצה"ל וגם אחר כך אתה מוצא אותם בשולי החברה.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: זה לא מדויק.

דוד ביטן: אותו חייל יכול ללכת להיות בצנחנים.

דוד ביטן: זה החוזר בשאלה.

דוד ביטן: הוא לא רוצה.

דוד ביטן: הוא רוצה להיות בקריה.

אלכס קושניר: אבל הוא רוצה.

דוד ביטן: לצבא יש עניין שהם יהיו במסגרת של קרבי.

אלכס קושניר: יש לך כאן חייל שהיה בגבעתי.

אלכס קושניר: חייל קרבי.

אלכס קושניר: תשמע אותו.

דוד ביטן: מה ההבדל ביניהם לבין חייל שגר, סתם דוגמה, בנס ציונה והולך להתגייס.

דוד ביטן: תבינו שאי שוויון, בצה"ל אין 100 אחוזים.

דוד ביטן: לא קיים להחיל שוויון בצה"ל על הכול.

דוד ביטן: יש כל מיני הגדרות של אי שוויון.

דן שושן: אני אשמח לחדד את הנקודה הזאת.

דן שושן: הייתי כאן בישיבת במפגש הקודם של הוועדה.

דן שושן: אני מטעם יוצאים לשינוי.

דן שושן: אני למדתי בישיבה חרדית בירושלים, ישיבת מיר, והחלטתי שאני מתגייס לצה"ל.

דן שושן: אני לא רציתי להתגייס ליחידות החרדיות.

דן שושן: אני רציתי לתרום את חלקי והתנדבתי לחטיבות הקומנדו.

דן שושן: כשהגעתי למיונים נאמר לי שאני לא יכול להתגייס ליחידות האלה.

דוד ביטן: למה?

דן שושן: כי אין לי נתונים מתאימים.

דן שושן: מה זה אומר נתונים מתאימים?

דן שושן: שאין לי שום הכשרה.

דוד ביטן: גם לי אמרו שאני יכול.

דן שושן: אני מדבר על 1,900 יוצאים ויוצאות בשאלה שרוצים לתרום את הכי טוב שלהם לצבא.

דן שושן: זה אינטרס משותף שלנו ושל הצבא.

דן שושן: זה מגיע מקום הכי אידיאלי והכי ציוני שיכול להיות.

דן שושן: אנשים שמקריבים את חלבם ודמם כדי לשרת בצבא הגנה לישראל.

דן שושן: ברגע שמגיעים לנקודה הזאת של הבקו"ם, הצבא אומר שאין לכם נתונים מתאימים, אין לכם בגרויות, 12 שנות הלימוד שלכם הן לא 12 שנות לימוד כי אתם לומדים גמרא ולא לומדים מתמטיקה ולא לומדים ליבה.

דוד ביטן: כדי להיות בקומנדו, צריך לסיים בגרות?

אמיר ודמני: אני התייחסתי לזה.

אמיר ודמני: בקומנדו יש קריטריונים.

אמיר ודמני: צריך גם לעבור מיונים.

דוד ביטן: כמו שעושים פקטור בבחינות, תעשו גם להם פקטור.

דן שושן: מה ההבדל בינו לבין ילד שגדל בפריפריה ואין לו את 12 שנות הלימוד?

דן שושן: יש הבדל ענק.

דוד ביטן: תנו לצבא לענות.

אמיר ודמני: אני התייחסתי לזה.

אמיר ודמני: המקרה הזה הוא מקרה שהיה בעבר וזה לא מה שיהיה עכשיו.

דוד ביטן: בזה אתם כן עושים שינוי?

אמיר ודמני: הסברתי.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: בתהליכי המיון.

אמיר ודמני: אני התייחסתי לזה.

דוד ביטן: אתה נותן פקטור?

אמיר ודמני: אני לא יודע להתייחס ספציפית למקרה הזה ומה הייתה הסיבה שאתה לא התקבלת לקומנדו, אבל אני אומר שמכאן ולהבא זה יהיה שונה.

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: אני אשאל אותך שאלה.

דוד ביטן: אתה החלטת להתגייס לצה"ל ללא קשר למה שחשבת שאתה יכול לקבל.

דוד ביטן: נכון?

דן שושן: לא הבנתי את השאלה.

דוד ביטן: אתה החלטת להתגייס לצה"ל.

דוד ביטן: כשהחלטת, לא חשבת שמגיעים לך שמונה חודשים כאן וארבעה חודשים כאן.

דוד ביטן: נכון?

דן שושן: שום דבר.

דוד ביטן: אז מה ההבדל בינך לבין חייל רגיל שמתגייס לצבא?

דן שושן: אני אסביר.

דוד ביטן: אין הבדל.

דוד ביטן: למה לך מגיע ולהוא לא מגיע?

דן שושן: אני אסביר את ההבדל.

דן שושן: ההבדל הוא שאני גדלתי בחברה שלא נתנה לי שום צ'אנס.

דן שושן: אני מגיע עם מינוס מאוד מאוד גדול לעומת אזרח שמגיע מהפריפריה או לא משנה מאיזה מקום בארץ שלמד במערכת חינוך ששייכת למדינה וקיבל את כל הכלים האפשריים להצליח.

דן שושן: אני למדתי במערכות שלא נתנו לי שום צ'אנס.

דן שושן: אני הייתי מכוון בפריזמה מאוד צרה להישאר בחינוך החרדי, להישאר אברך כולל, להישאר באיזשהו תהליך מסוים שאני בחרתי לעזוב אותו.

דן שושן: כשאני עוזב בגיל 18 את הישיבה, אני ב-אאוט מוחלט מהעולם, אין לי שום ידיעה לקראת מה אני הולך.

דן שושן: זה ההבדל הפשוט ביותר.

דוד ביטן: מה השינוי שרצית?

דן שושן: השינוי שרציתי זה להתגייס ולהיות חלק מהחברה הישראלית.

דן שושן: לא רציתי להתגייס לנצח יהודה.

דוד ביטן: מה השינויים שאתה רוצה שיהיו בצה"ל לחיילים כמוך?

דן שושן: השינויים שאני רוצה שיהיו בצה"ל, הם מאוד פשוטים.

דן שושן: קודם כל שהמערך יבין שיש חיילים שרוצים לתרום לא דרך הפלוגות החרדיות כי הם לא חרדים.

דן שושן: אנחנו לא צריכים לשקר אותם.

דן שושן: שנית, שהמערך יפתח את שורותיו במיון עצמו.

דן שושן: שהוא לא יבוא ויפלה אותנו על בסיס נתונים.

דן שושן: אני מסכים אתך שהצבא, ברצונו המודע לא רוצה לעשות אפליה, אנחנו לא באים וחס וחלילה נגד צבא הגנה לישראל, אבל אנחנו אומרים דבר פשוט.

דן שושן: הכוונה שלכם היא מדהימה, המעשים בפועל יוצרים מצב שאנחנו כיוצאים בשאלה כחבר'ה שעזבו את העולם החרדי ובאים לשרת בצה"ל, אנחנו נתקלים בחומות.

דוד ביטן: אני שואל איזה שינוי היית רוצה לראות.

דן שושן: שיפתחו את כל היחידות בצה"ל ושיבחנו אותנו על בסיס הנתונים העכשוויים שלנו.

דן שושן: על בסיס הכישורים שלנו ולא על בסיס ההיסטוריה שלנו.

אמיר ודמני: אין בינינו מחלוקת.

אמיר ודמני: אני מבין אותך.

אמיר ודמני: הסברתי שזה קורה והנחיתי מה שצריך להנחות.

דוד ביטן: איפה שירת?

דן שושן: שירתי בחטיבת גבעתי.

דוד ביטן: לוחם?

דן שושן: לוחם ומפקד.

דן שושן: בסוף השירות גם איבדתי חבר בעזה .

דן שושן: אני רוצה לומר כדבר אחרון לגבי התהליך של השחרור מצה"ל.

דן שושן: אני חושב שזה לא מעשי לתת לחיילים – ובפרט לחיילים בודדים – ארבעה חודשים לפני וארבעה חודשים אחרי.

דן שושן: אתה לא יכול ללמד ילד בן 18 במשך ארבעה חודשים.

אמיר ודמני: אמרתי ארבעה חודשים ועוד ארבעה חודשים ברצף.

אמיר ודמני: שמונה חודשים.

אמיר ודמני: ארבעה חודשים בשירות וארבעה חודשים בשירות סדיר נוסף, ברצף.

אמיר ודמני: בארבעת החודשים הנוספים אתה נהנה מכל המעטפת הצה"לית, שזו בדיוק הבעיה של חייל בודד.

מיכל וונש: איך חייל גבעתי יכול להשתתף בארבעה חודשים?

דוד ביטן: הוא עוזב את היחידה שלו.

אמיר ודמני: הוא עוזב.

אמיר ודמני: לכן אמרתי ארבעה חודשים ולא שמונה חודשים כי אני לא יכול להוציא אותם לשמונה חודשים.

שלומית אבינח: אני רוצה לשמוע את הקרן לחיילים משוחררים.

דוד ביטן: אני חושב שהבנו את העניין.

דוד ביטן: מה אני צריך אותם?

דוד ביטן: קושניר, אני חושב שההסברים של הצבא ושינוי המדיניות שהם מתכננים, רשמנו אותם בפרוטוקול הישיבה ונראה לי שזה מספק כרגע.

דוד ביטן: אי אפשר להגיע לשוויון מלא במכה אחת.

דוד ביטן: זה נכון שיש איזושהי בעיה, אני לא אומר שאין אבל עדיין אי אפשר להגיע לשוויון מלא.

דוד ביטן: לכן גם מה שאמר תת-אלוף ודמני, שהוא מתכוון לעשות שינויים כאלה ואחרים, וגם העובדה שהוא לוקח את ההגדרה, מכיר בהגדרה – הוא לא צריך לקבל מידע אלא המידע היחיד שהוא צריך לקבל זה האם החייל הזה למד שנתיים בישיבה או לא – והוא נותן לו את התנאים האלה, אם החייל רוצה בזה.

דוד ביטן: הדברים נרשמו וזה מספק.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אם אני יכולה לבקש לשמוע מבית מייק לוין, עמותה שמלווה את כל החיילים האלה.

מיכל וונש: אני חושבת שחשוב שכולם ישמעו גם את ההסברים הנוספים.

דוד ביטן: מה יכולה העמותה הזאת להעלות?

מיכל וונש: אני מבקשת את האפשרות לשמוע את ציקי כיוון שיש כאן נושאים נוספים שלא עלו במסגרת הדיון.

דוד ביטן: בסדר.

שלומית אבינח: גם את שתי העמותות האחרות.

דוד ביטן: נשמע את העמותות.

אלכס קושניר: יש עוד שני נושאים שלא דיברנו עליהם.

דוד ביטן: איזה נושאים?

אלכס קושניר: החיילות ואותם חבר'ה שנמצאים בתוך מסלול חרדי וחס וחלילה מחללים שבת מה שגורם להעיף אותם לכלל צה"ל.

דוד ביטן: זה מסלול חרדי.

דוד ביטן: מה אתה רוצה?

דוד ביטן: אתה רוצה שהם יהיו חוזרים בשאלה במסלול חרדי?

אלכס קושניר: מעיפים אותם לכלל צה"ל ובכלל צה"ל הם מאבדים את כל התנאים.

דוד ביטן: אבל עכשיו אין.

דוד ביטן: הוא אמר את זה.

אמיר ודמני: אמרתי את זה.

דוד ביטן: הוא אמר שהוא מתקן את זה.

אלכס קושניר: תת-אלוף ודמני, אותם חבר'ה שנמצאים במסלול חרדי ומעיפים אותם מסיבות שקשורות לאי שמירת מצוות, הם נכנסים לכלל צה"ל.

אלכס קושניר: האם הם זכאים לאותם תנאים להם הם היו זכאים כשהם היו במסלול החרדי?

אמיר ודמני: אותו מענה שאני נותן לכלל צה"ל.

דוד ביטן: הוא צריך את זה לפרוטוקול.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: הבנתי אותך.

אלכס קושניר: ענית לי.

דוד ביטן: מה לגבי חיילות?

דוד ביטן: מה רצית להגיד?

מיכל וונש: אני חושבת שציקי ייגע גם בחיילות.

דוד ביטן: תציג את עצמך.

צבי אוד: אני עובד כבר 15 שנים.

צבי אוד: אני מהמרכז לחיילים בודדים לזכר מייקל לוין.

דוד ביטן: אבל הנושא הוא לא חיילים בודדים.

דוד ביטן: אתם טועים.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, הם מטפלים בחיילים עליהם אנחנו מדברים.

דוד ביטן: התנאים של חייל בודד יותר פחותים.

מיכל וונש: הם מטפלים בחיילים עליהם אנחנו מדברים.

מיכל וונש: קרא להם איך שאתה רוצה.

דוד ביטן: לא כל דבר הוא חייל בודד.

מיכל וונש: בפועל כך הם מוגדרים בצבא.

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: דבר בבקשה.

צבי אוד: לגבי החיילים ילידי הארץ שנקראים חסרי עורף.

צבי אוד: אני הרבה שנים מטפל בהם ומנסה לסייע להם וללוות אותם ותמיד היו לי ארבע-חמש בנות שלוו.

צבי אוד: לפני ארבע שנים הרגשתי שהמספרים מתחילים לעלות ואני לא נותן להם את השירות הנכון.

צבי אוד: גייסנו עובדת נוספת.

צבי אוד: נתתי לה רשימה של שבע בנות אבל בתוך ארבע שנים היו 100 חיילות חסרות עורף מהחברה החרדית.

צבי אוד: בעקבות המצב האחרון בחברה החרדית, כשהכול מתפרק, אם בעבר היו לי ארבעה בחודש, היום יש לי ארבעה פונים חדשים בשבוע.

דוד ביטן: לא הבנתי את העניין.

שלומית אבינח: יוצאים בשאלה.

צבי אוד: יוצאים בשאלה.

דוד ביטן: הפתרון עליו אנחנו מדברים, לא פותר להם את הבעיה?

צבי אוד: עוד לא.

דוד ביטן: למה?

דוד ביטן: כי הם בודדים?

צבי אוד: אם תיתן לי להמשיך, אני אסביר.

צבי אוד: בצה"ל, כדי להיות חסר עורף, צריכים להיות מנותקי קשר בצורה מוחלטת מההורים.

דוד ביטן: לגבי ההכרה כחייל בודד?

יוסף טייב: אבל אמיר הסביר את זה אחרת.

צבי אוד: זה נקרא חסר עורף.

צבי אוד: הישראלים נקראים חסרי עורף.

צבי אוד: אני מנסה לשכנע שנים את מערך הת"ש שאלה שבאים מהחינוך החרדי, יש להם בבטן, הם רוצים להגיד פעם בחודש שבת שלום לאימא או שבת שלום לאבא, וזה אומר שיש קשר.

צבי אוד: ברגע שהם מצלצלים לומר חג שמח או שבת שלום, זה אומר שיש קשר.

דוד ביטן: אתה מעלה נושא אחר לגמרי.

קרן וייס: אני אחראית על מדיניות הטיפול בחיילים בצה"ל, לרבות האוכלוסיות הייחודיות וביניהן החיילים הבודדים.

דוד ביטן: מה התשובה שלכם?

קרן וייס: התשובה שלנו היא שזה לא מדויק.

קרן וייס: לעניין הסוגיה שציקי מעלה, עבור האוכלוסיות הללו, גם החרדים וגם היוצאים בשאלה, אנחנו מבינים שצריך להסתכל עליהם במשקפיים אחרות בבחינה שלנו להכרתן כחיילים בודדים.

קרן וייס: אנחנו מבינים שבניגוד לחסרי העורף שם אנחנו בוחנים נתק משפחתי בזמן שהוא מספק ומעיד על חוסר או היעדר של תמיכה הורית או מסוגלות הורית לצורך העניין, דווקא במקרים הללו אנחנו יודעים שיכול להיות שחייל יצא מבית הוריו בפעם האחרונה ביום הגיוס ובעצם רק מאותו היום יתחיל סוג של ניתוק.

קרן וייס: דרך אגב, בהרבה מאוד מהמקרים אנחנו עדים לקשר חד צדדי עם אחד מההורים ולא ניתוק.

קרן וייס: בהמשך לגישת הרווחה במדינה, אנחנו לא פוסלים ולא מעודדים ניתוק.

קרן וייס: להיפך, אנחנו רוצים לשמר ממד של קשר כזה או אחר עם אחד מבני המשפחה כדי להבטיח ביציאה מהצבא - ואנחנו מבינים שהצבא זה כנראה האירוע הטראומתי בסוגיית הקשר עם ההורים – איזושהי חזרה לקן משפחתי אחרי השירות.

קרן וייס: לכן הגישה השתנתה מאוד בשנתיים האחרונות.

דוד ביטן: איך הוא לא יודע על זה?

קרן וייס: כך אנחנו פועלים.

קרן וייס: מרכז הבודדים נמצא בקשר אתי והקשר הוא ישיר עם ציקי ואנשיו.

קרן וייס: כך אנחנו פועלים.

צבי אוד: מחר את מקבלת ווטסאפים.

דוד ביטן: המדיניות השתנתה ואתה פשוט לא יודע על כך.

דוד ביטן: רק בשביל זה היה כדאי לך לבוא.

צבי אוד: זה היה שווה לכולם.

דוד ביטן: זה נרשם בפרוטוקול.

דוד ביטן: אתם צריכים קצת להקטין את הלחץ בעניין הזה.

דוד ביטן: גמישות.

דוד ביטן: אולי תעשו איזו ועדת חריגים שנותנת להם את זה גם אם הם לא עומדים עד הסוף.

קרן וייס: זה מתקיים.

שלומית אבינח: אני אחדד את השאלה.

שלומית אבינח: השאלה אם קשר עם משפחה כמו טלפון או ברכת יום הולדת או משהו כזה, זה פוסל מבחינת ההכרה במעמד של חייל בודד?

דוד ביטן: אם זה עם אחד ההורים – לא.

דוד ביטן: אם זה עם שני ההורים – יקשר.

קרן וייס: אני אתן לך דוגמה פרטנית בהתאם לשאלה שלך.

קרן וייס: לצורך העניין היה חייל שהוכר כחייל בודד ומדי יום שישי היה מקבל מאימא שלו סיר דגים.

קרן וייס: הוא עדיין מוכר כחייל בודד.

דוד ביטן: כי זה קשר עם אחד ההורים.

דוד ביטן: אמרת את זה.

קרן וייס: אנחנו מבינים ורוצים לשמר את היכולת הזאת של ההתקשרות עם התא המשפחתי.

קרן וייס: זה חשוב גם לנו.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: איזו עוד עמותה נשמע?

אלכס קושניר: יש כאן שתי עמותות, עמותת הלל ועמותת יוצאים בשאלה.

צבי אוד: אני יכול להמשיך את הדברים?

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: סיימנו.

דוד ביטן: פתרנו לך את הבעיה.

דוד ביטן: למה אתה צריך להמשיך?

צבי אוד: יש כאן חיילת בודדה שיכולה לדבר.

דוד ביטן: אנחנו לא באנו לשמוע הרצאות.

דוד ביטן: אם נשמע הרצאות כל ישיבה תארך שמונה שעות.

אלכס קושניר: יש כאן שתי עמותות.

דוד ביטן: נשמע את העמותה השנייה.

יאיר הס: שלום.

יאיר הס: עמותת הלל.

דוד ביטן: חשבתי שאתה ב-זום.

שלומית אבינח: הוא כאן.

שלומית אבינח: היום כולם כאן.

יאיר הס: עמותת הלל מלווה חיילים יוצאים בשאלה כבר 29 שנים, חלקם בודדים וחלקם לא בודדים.

שלומית אבינח: חיילים חרדים.

יאיר הס: אנחנו מלווים רק יוצאים בשאלה.

יאיר הס: ראינו את מדור שילוב חרדים צומח, ראינו את מינהלת שילוב חרדים צומחת מתוך המדור ולכל אורך השנים האלה ועד היום עדיין נשמרה אפליה בוטה נגד החיילים היוצאים בשאלה.

דוד ביטן: מה שאמר התת-אלוף לא מספק אותך?

יאיר הס: זה מספק אותי כמילים אבל אני רוצה לראות דברים קורים בשטח.

דוד ביטן: זה שינוי מדיניות.

יאיר הס: לא ראינו דברים קורים בשטח.

דוד ביטן: הדברים נרשמו בפרוטוקול הוועדה ואני חושב שהוא לא היה מתחייב עליהם סתם.

יאיר הס: אנחנו מאוד מקווים לראות את זה קורה.

דוד ביטן: בוא ניתן קרדיט גם לצבא וגם למפקד שרוצה לעשות את הדברים האלה.

יאיר הס: מאוד מקווים לראות את השינוי.

יאיר הס: בעיניי הדברים עדיין לא מספיקים ואני אסביר מיד למה הם לא מספיקים.

יאיר הס: היות ודיברנו כל הדיון כאן על חיילים, אני רוצה להזכיר שיש חיילות יוצאות בשאלה.

יאיר הס: במקרה אני יודע שכאשר הצבא התחיל לעבוד על בנייה של תוכנית לחיילים יוצאים בשאלה, הוא שכח באיזשהו שלב את החיילות.

יאיר הס: צריך לוודא שכאשר המחשב מברר מי הם בוגרי חינוך חרדי, הוא מברר גם מי הן בוגרות החינוך החרדי.

דוד ביטן: הוא לא אמר שלא.

דוד ביטן: אני מצטער, אני לא הבנתי שאלה רק חיילים.

דוד ביטן: הוא אומר חיילים ומתכוון גם לחיילות.

צבי אוד: אבל המינהלת לא סופרת את החיילות.

דוד ביטן: רגע.

דוד ביטן: זה גם כולל חיילות, נכון?

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: זה גם כולל חיילות והחיילות הן באותו מעמד.

צבי אוד: אבל המינהלת לא סופרת את החיילות.

אמיר ודמני: הם לא קשורים למינהלת.

צבי אוד: כל חיילת חרדי שהלך לסיירת מטכ"ל ולא ליחידות, המינהלת מקבלת עליו כסף.

יאיר הס: ציקי, אני לא הפרעתי לך כשדיברת.

אמיר ודמני: חיילים וחיילות אותו דבר.

אמיר ודמני: איך זה מטופל צבא, לא נראה לי שזה משהו שאתה אמון עליו.

יאיר הס: מצוין.

יאיר הס: אני מקווה שבאמת הפתרונות יהיו גם לחיילות.

יאיר הס: היה לי חשוב לציין את זה.

יאיר הס: אני רוצה להסביר דבר אחד לגבי הזכויות של חיילים יוצאי החברה החרדית.

יאיר הס: אסור בשום אופן שלצבא תהיה מדיניות כלפי חיילים יוצאים בשאלה משום שכל מדיניות שתהיה כלפי חיילים יוצאים בשאלה, היא מדיניות שכוללת אפליה על רקע דתי.

יאיר הס: הצבא צריך לפתח מדיניות אחידה לכל יוצאי החינוך החרדי שמשרתים בכלל צה"ל וזה הדבר שהצבא יכול היה לפתח מזמן וחייב לעשות את זה באופן מיידי.

דוד ביטן: זה מה שהם אמרו.

דוד ביטן: אתה לא הבנת את המסקנות הסופיות.

דוד ביטן: עכשיו אנחנו מתייחסים לכל החיילים שלמדו שנתיים, בהגדרה של החוק, מתייחסים אליהם כאל חיילים שזכאים למענה, קרא להם חוזרים בשאלה, קרא להם חרדים שלא משרתים ביחידות המיועדות לחרדים.

דוד ביטן: לכן זה כבר לא עניין של חזר בשאלה או לא - כולם מקבלים אותו הדבר.

יאיר הס: הדרך היחידה לתת לחיילים האלה שוויון זכויות אמיתי כמו שמקבל בוגר חינוך חרדי שהוא חרדי, זה להקים מינהלת שילוב בוגרי החינוך החרדי שיש לה סמכויות.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אני לא מוכן לזה.

דוד ביטן: ברגע שאני אעשה את זה, זה עניין פוליטי.

דוד ביטן: אני אומר, תנו לצבא לעבוד.

יאיר הס: הצלחנו לקיים את הדיון הזה בלי להזכיר עד עכשיו שיש כאן פוליטיקה מאחורי העניין.

דוד ביטן: לא התייחסנו לזה כאל משהו פוליטי.

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: לא מקבל את העמדה הזאת.

מיכל וונש: אנחנו ממש משתדלים לא לאפשר פוליטיזציה ופרסונליזציה של שוויון הזכויות.

יאיר הס: אני מצטער.

יאיר הס: אני רוצה לעמוד על הדברים.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: סיימת.

דוד ביטן: נתתי לך לדבר ארבע דקות.

יאיר הס: מינהלת שילוב ליוצאי המגזר החרדי.

דוד ביטן: סיימת.

דוד ביטן: אני לא מקבל את מה שאתה אומר, גם לא לפי המתווה שהציע עכשיו הצבא.

דוד ביטן: המתווה הזה הוא לא מספק במאה אחוזים אבל הוא משנה מצב קיים.

דוד ביטן: יש עוד עמותה?

שלומית אבינח: כן.

שלומית אבינח: אביחי, יוצאים לשינוי.

אביחי מרציאנו: אני רוצה לדייק בשתי מילים.

דוד ביטן: אתה כבר דיברת.

אביחי מרציאנו: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחיילת שיושבת כאן אבל אני רוצה לפני כן לבקש התייחסות מצה"ל ולשאול האם המעטפת הזאת שאנחנו מדברים עליה כוללת גורם מטפל בתוך הצבא?

אביחי מרציאנו: אנחנו לא מבקשים שוויון כמו במינהלת החרדים.

אביחי מרציאנו: תשים שני קצינים, ארבעה קצינים שיטפלו באוכלוסייה הזאת.

דוד ביטן: תענה לו בבקשה.

דוד ביטן: מה השאלה?

אביחי מרציאנו: האם יהיה גורם מטפל מטעם הצבא לחיילים וחיילות האלה שנמצאים בכלל צה"לי במסגרת התוכנית?

אביחי מרציאנו: במסגרת מעטפת הסיוע?

אמיר ודמני: התשובה היא כן.

אביחי מרציאנו: מטעם מי?

אמיר ודמני: מטעמי.

אמיר ודמני: מה זה משנה איך זה יהיה?

אמיר ודמני: העיקר שזה יהיה.

אמיר ודמני: זו אחריות שלי.

אביחי מרציאנו: האם תפותח תורת ת"ש לאוכלוסייה הזאת במהלך צה"ל?

אמיר ודמני: לא.

אמיר ודמני: מה פתאום?

אמיר ודמני: תורת הת"ש שלהם תהיה כמו של כולם.

אמיר ודמני: זה נכון שיכול להיות שנעשה איזה שהן התאמות כאלה ואחרות, אבל כמו לכל אוכלוסייה שאנחנו עושים לה התאמות.

אמיר ודמני: אנחנו עומדים על כך שתורת הפרט תהיה תורה אחידה לכולם.

אמיר ודמני: אני לא עושה שום הבחנות בהקשרים האלה.

אמיר ודמני: חייל בודד הוא בודד הוא בודד.

אמיר ודמני: נקודה.

הודיה אביכזר: אני חיילת בודדה משוחררת.

הודיה אביכזר: אני כאן דווקא לספר את הסיפור של החיילות שנמצאות כרגע בצה"ל.

הודיה אביכזר: אני מתוך עמותת יוצאים לשינוי ובנוסף אני מתנדבת בעמותת אח גדול.

הודיה אביכזר: במסגרת ההתנדבות שלי בעמותת אח גדול אני נתקלת ועוזרת להמון חיילות, דווקא מהרגע הישראלי.

הודיה אביכזר: אלה שיצאו בשאלה ובפועל אנחנו מגיעות למצב שאנחנו צריכות להוכיח שאנחנו אמורות להיות מוכרות כחיילות בודדות.

הודיה אביכזר: באיזשהו מקום שמים לנו את הכתרת של סיפור סינדרלה.

הודיה אביכזר: אנחנו מגיעות, משתפות, מספרות את כל הסיפור שלנו ואומרים לנו שאת ממש סיפור סינדרלה אבל בסופו של דבר כאן זה נגמר.

הודיה אביכזר: אנחנו עוברות מלחמה, ואני בכוונה קוראת לזה מלחמה.

הודיה אביכזר: לבוא ולהוכיח כל פעם וכל פעם לקבל את המבטים.

דוד ביטן: אבל הצבא לא יכול לקבל רק לפי מה שאת אומרת.

דוד ביטן: חייל בודד, זה לא קשור לחרדי או לא חרדי.

הודיה אביכזר: נכון.

דוד ביטן: לחייל בודד יש קריטריונים ספציפיים.

הודיה אביכזר: אין ספק אבל לא נראה לי הגיוני שאני מביאה את כל המסמכים הדרושים, אני מביאה מסמכים ומכתבים מהמחנכות שלנו, מיועצות, מעובדות רווחה, מכולם, מכל מי שאפשר, מוכיחות את זה שאנחנו חיילות בודדות, ובסופו של דבר, אחרי שמונה חודשים, אנחנו מקבלות את ההכרה כחיילות בודדות.

הודיה אביכזר: אחרי חודש מבטלים לנו את ההכרה הזאת כי הסיפור כנראה לא נשמע להם הגיוני.

הודיה אביכזר: כל פעם צריך לעבור את המלחמה הזאת.

דוד ביטן: מה שאת מתכוונת זה למשך זמן הבדיקה.

הודיה אביכזר: בדיוק.

הודיה אביכזר: חוץ מהבדיקה, העניין הזה שלא מאמינים לנו.

דוד ביטן: אין בעיה שיבדקו אבל משך הזמן צריך להתקצר.

הודיה אביכזר: בדיוק.

הודיה אביכזר: חייב להתקצר.

הודיה אביכזר: בנוסף אתם צריכים להבין שכל מי שיוצא בשאלה, לרוב הוא יוצא בלי שאף אחד ידע כי הוא פוחד שההורים יגלו את זה.

הודיה אביכזר: בסופו של דבר רובנו מגיעים למצב שביום הגיוס שלנו אנחנו מגיעים בלי לדעת מה הזכויות שלנו.

דוד ביטן: מה שאת אומרת, זה נכון.

דוד ביטן: יש מקרים כאלה.

דוד ביטן: אני לא אומר שלא.

דוד ביטן: אבל אם יקבלו את הטענה שלך, כל חרדית תהיה חיילת בודדת.

הודיה אביכזר: לא.

הודיה אביכזר: אני לא מדברת על זה.

אלכס קושניר: מי שהיא חרדית, היא לא מתגייסת.

דוד ביטן: הצבא זכאי לבדוק.

דוד ביטן: אם אתה סמוי, אי אפשר לבדוק.

אלכס קושניר: במקרה של נשים, אם היא חרדית, היא לא מתגייסת.

הודיה אביכזר: עוד נקודה שאני רוצה להבהיר.

הודיה אביכזר: כאשר אנחנו מתגייסות, אנחנו מתגייסות ללא כל ידיעה על הזכויות שלנו ובסופו של דבר יש המון חיילות כמו במקרה שלי.

הודיה אביכזר: אני הגעתי למצב שלקראת סוף הגיוס שלי ביטלו לי את ההכרה כחיילת בודדה.

הודיה אביכזר: זה אומר שאני לא זכאית ללימודים, אני לא זכאית לעזרה.

דוד ביטן: למה ביטלו לך?

הודיה אביכזר: אני לא יודעת.

דוד ביטן: כנראה יש סיבה.

הודיה אביכזר: אני לא יכולה לדעת.

דוד ביטן: אני מצטער, אני לא יכול להיכנס לדברים האלה.

דוד ביטן: אנחנו ועדה של הכנסת.

דוד ביטן: אני מאמין שיש סיבה.

דוד ביטן: יכול להיות שהיא יודעת ואולי לא טוב לך שהיא תגיד אותה כאן.

הודיה אביכזר: אולי כן כדאי שיגידו.

דוד ביטן: תשאלי אותה בצד והיא תגיד לך.

שלומית אבינח: לא לפרוטוקול.

דוד ביטן: את העלית נושא של משך הזמן ויש בזה צדק.

הודיה אביכזר: זה לא רק משך הזמן.

דוד ביטן: מה התשובה שלכם לגבי זה?

קרן וייס: אני רוצה קודם לומר להודיה שאני אשמח לשוחח אתה בהמשך ולבדוק את פרטי המקרה ולתת לה איזושהי סגירת מעגל להבנת האירוע הספציפי הזה.

קרן וייס: זה לא אירוע שקורה לנו הרבה.

קרן וייס: כמעט ואין חיילים בודדים שלקראת סוף השירות שלהם מתבטלת הכרתם ולכן נעשה בדיקה פרטנית.

קרן וייס: לעניין משך הזמן.

קרן וייס: תו תקן עומד על 14 ימים להכרה כחייל בודד מרגע שהחייל משתף פעולה ומביא אישורים התומכים בסיפורו.

דוד ביטן: זה לא חייב לקחת שמונה חודשים.

קרן וייס: אני אומרת שמדובר ב-14 ימים.

קרן וייס: להגיד למה זה נמשך לשמונה חודשים, אני לא יודעת.

קרן וייס: אני מניחה שכנראה יש מקרים שיש איזושהי בדיקה שהיא אורכת קצת יותר זמן ולכן זה אורך יותר זמן.

דוד ביטן: כמה זמן בדרך כלל אורכת הבדיקה עד לסיום התהליך?

דוד ביטן: הממוצע.

קרן וייס: תו התקן הוא 14 ימים וגם זה הממוצע.

דוד ביטן: קחו בחשבון שיש מקרים שצריך לבדוק אותם בצורה יותר מהירה.

דוד ביטן: אולי היא לא הביאה אתה אישור ולכן הזמן התארך.

דוד ביטן: כשהיא מגיעה, אתם פותחים לה תיק במחשב.

דוד ביטן: צריכה להיות התרעה שאומרת לכם שהחייל הזה והזה, עבר את המועד הדרוש ואז אתם בודקים מה קורה.

צבי אוד: סליחה שאני מפריע לך.

צבי אוד: מדברים עם האימא והסבתא וכולי.

שלומית אבינח: הקרן לחיילים משוחררים, מישהו אתנו ב-זום?

לימור לוי: אני מהקרן לחיילים משוחררים.

דוד ביטן: יש לך דקה.

דוד ביטן: אני חייב לסיים את הישיבה.

לימור לוי: חשוב לי לציין שכל החיילים המשוחררים לפי האינדיקציות שמוגדרות על ידי צה"ל בעצם זכאים להטבות מהקרן.

לימור לוי: זה אומר שאם אלה חיילים חרדים שמוגדרים כך במערכת, הם זכאים להטבות גם בלימודים של 12 שנות לימוד וגם במכינות.

לימור לוי: יש להם מימון מלא של שכר לימוד.

לימור לוי: יש להם דמי קיום חודשיים בסך 2,500 שקלים לחודש.

לימור לוי: יש להם הנדסאים, טכנאים, כל המערכים פתוחים בפניהם.

לימור לוי: האינדיקציה וההגדרה של הצבא היא הקריטית כי אם החייל מוגדר גם החרדי לשעבר וגם החרדי, כל אינדיקציה אחרת, אנחנו פועלים לפיה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: חיילים משוחררים מצה"ל, יש להם את התנאים של השחרור.

דוד ביטן: את אומרת שהחרדים או אלה שחזרו בשאלה, אין להם את התנאים האלה?

דוד ביטן: יש להם את התנאים האלה.

דוד ביטן: קושניר, אני מבקש אם אפשר לקיים ישיבת מעקב כדי לראות שהדברים מתבצעים.

דוד ביטן: אם יהיה עוד נושא שצריך לדון בו, תדון גם בו.

דוד ביטן: אנחנו רשמנו את ההודעות של צה"ל, של מערכת הביטחון, שעלו במהלך הדיון.

דוד ביטן: אני חושב שהן לא נותנות מענה מלא כי זה בלתי אפשרי אבל הן נותנות מענה והתקדמות מאוד טובה, במיוחד קבלת ההגדרה של צה"ל בעניין הזה, כפי שאנחנו ביקשנו.

דוד ביטן: קושניר, אתה לא יכול להיות מרוצה באופן מלא, אבל יש לך משהו.

אלכס קושניר: אני אף פעם לא מרוצה באופן מלא.

דוד ביטן: אבל אתה יכול להגיד מילה טובה.

אלכס קושניר: התקדמנו.

דוד ביטן: התקדמנו.

דוד ביטן: תגיד, לא יקרה לך כלום אם תגיד.

אלכס קושניר: לפרגן לצה"ל.

דוד ביטן: איווט לא שומע מה אתה אומר עכשיו.

אלכס קושניר: הוא כן שומע.

דוד ביטן: תודה רבה לכם.

דוד ביטן: באמת תודה רבה.