ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 53, 2020-08-19 10:00

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה, 19 באוגוסט 2020, כ"ט באב התש"ף.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעת תקנות סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (הגבלות על הפעלת שדות תעופה וטיסות), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: כפי שאתם מבינים זה "חתיכת" תקנות.

יעקב מרגי: אני שואל שאלה, אני אתחיל כמעט מהסוף להתחלה.

יעקב מרגי: אנחנו יודעים שתקנות במשרד המשפטים מתעכבות במקרה הטוב חצי שנה, יש מקרים של עשור ויותר.

יעקב מרגי: נתחיל עם משרד המשפטים: מכוח מה?

יעקב מרגי: איך?

יעקב מרגי: מה הסמכויות?

יעקב מרגי: תסבירו לנו אם באמת נעשתה עבודה.

יעקב מרגי: מאז שדיברו על פתיחת השמים ולהגיש לנו חתיכת עבודה כזאת – אמרתי בדיון מקדים אצלי שפעם עורך דין מתחיל סיפר לי איך פסק דין נהיה 320 עמודים.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לחשוב שככה זה נעשה.

יעקב מרגי: אנחנו באמת רוצים לדון בכובד ראש ולאפשר את פתיחת השמים.

יעקב מרגי: אנחנו בוועדת הכלכלה מחויבים לכך ורוצים בכך.

יעקב מרגי: ההגבלות לא עולות עם הכותרת.

יעקב מרגי: אני מבין שההגבלות זה צורך השעה בגלל הקורונה אבל אני רוצה לשמוע סקירה.

לאה ורון: ההודעה על פתיחת השמים הייתה לגבי 16 באוגוסט.

יעקב מרגי: כן, אני מבין.

יעקב מרגי: 16 באוגוסט, ועוד לא דיברנו על כך שהתקנות מוגשות לנו - -

איתי עצמון: הן הוגשו לנו ביום חמישי 13 באוגוסט בערב כדי שניכנס לתוקף ביום שישי.

יעקב מרגי: כמעט עשיתי סיבוב פרסה ביום חמישי לכנס את הוועדה ביום שישי.

יעקב מרגי: אבל הן נכנסו לתוקף.

איתי עצמון: באופן מפתיע ולא מכוון.

איתי עצמון: אני אומר בציניות.

יעקב מרגי: אנחנו התחלנו קצת בציניות אבל נצלול לדיון.

גאל אזריאל: שלום.

גאל אזריאל: אני גאל עזריאל ממשרד המשפטים.

גאל אזריאל: אני אציג את המסגרת של חוק הסמכויות המיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה.

יעקב מרגי: את ליווית את תיקון התקנות האלה?

גאל אזריאל: מי שמקדם את התקנות בפני הממשלה הוא משרד הבריאות.

יעקב מרגי: ברור.

גאל אזריאל: כמובן, משרד המשפטים הוא חלק בלתי נפרד מהעבודה.

יעקב מרגי: ואת ליווית את החלק שלכם?

גאל אזריאל: אנחנו צוות שלם שליווה: הרפרנטים שמלווים את משרד התחבורה ואת התעופה האזרחית: דורין שעוסקת בתחום, שלומית גרינפלד ואני שעוסקות בדיני חירום, איל זנדברג שהוא ראש משפט ציבורי שעוסק בדיני חירום; גם המשנים: יאיר לוין ורז נזרי; והמחלקה הפלילית שעוסקת בפרק הפלילי של התקנות.

גאל אזריאל: משרד המשפטים ליווה את התקנות האלה כמו שאנחנו מלווים כל סט של תקנות.

יעקב מרגי: אז זה מה שאמרתי – סימן שכשאתם רוצים אתם יכולים מהר.

גאל אזריאל: אין לנו ברירה, אנחנו במצב חירום.

גאל אזריאל: לכן אנחנו עובדים יום ולילה.

יעקב מרגי: מנהלת הוועדה תרכז לנו תקנות שתקועות בגלל חקיקה שחוקקה כאן – רשימה כזאת.

יעקב מרגי: נביא אותה לדיון, נשאל אתכם.

גאל אזריאל: כמו שאמרתי אני עוסקת בדיני חירום ואנחנו ליווינו את חקיקת חוק סמכויות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש – מה שקרוי "חוק המסגרת" או "חוק הקורונה הגדול".

גאל אזריאל: החוק הזה נועד לאפשר לממשלה ולכל המדינה להתמודד עם נגיף הקורונה.

גאל אזריאל: בשביל זה להטיל מגבלות על הציבור במרחב הציבורי, במרחב הפרטי, במקומות של עסקים וגם בתחבורה הציבורית, בחינוך ובמסגרות רווחה.

גאל אזריאל: החוק נכנס לתוקף לפני כשלושה שבועות והתחלנו להתקין תקנות בעניין של הגבלת פעילות שנדונות בוועדת חוקה.

גאל אזריאל: התקנות האלה עוסקות בהגבלה במרחב הציבורי באופן כללי: התקהלויות, נסיעה ברכב פרטי ודברים מהסוג הזה; וגם הגבלות בבתי עסק ובמקומות הפתוחים לציבור.

גאל אזריאל: בנוסף יש תקנות שבדיוק בשעה הזאת נדונות בוועדת החוקה לעניין הגבלות במקומות עבודה בהיבט של הדאגה של המעסיק לעובדים שלו כדי שלא יידבקו בקורונה.

איתי עצמון: סליחה שאני מפסיק אותך.

איתי עצמון: אני מציע שלפני סקירת התקנות שנדונות עכשיו בוועדות הכנסת השונות תסבירי לוועדה את המנגנון שקבעתם בחוק לגבי הבאת תקנות מכוח החוק לוועדה מוועדות הכנסת, מה סמכות הוועדה, התוקף של התקנות וכולי.

איתי עצמון: לדעתי, אלה פרטים מאוד חשובים לחברי הכנסת.

גאל אזריאל: כמובן שבכוונתי להסביר גם את זה.

גאל אזריאל: בכל מקרה שני הסטים של התקנות שהצגתי כרגע הן התקנות היחידות שהגיעו לכנסת, ואנחנו דנים עכשיו בסט השלישי של התקנות שעוסק בתעופה.

גאל אזריאל: מדובר בתחום מאוד חשוב, והיה חשוב מאוד גם למשרד התחבורה, למשרד הבריאות ולממשלה לקדם אותו כדי להביא חזרה לפתיחת השמים.

גאל אזריאל: נציגת רשות התעופה האזרחית תוכל להסביר את הדברים יותר בהרחבה אחר כך.

גאל אזריאל: לאחר מכן יהיו לנו גם תקנות שמסדירות את כל מוסדות החינוך לקראת תחילת שנת הלימודים.

יעקב מרגי: אלה תקנות שהוגשו לכם על-ידי משרד הבריאות, נכון?

גאל אזריאל: משרד הבריאות מגיש את כל הסטים של התקנות לממשלה.

יעקב מרגי: היו לכם הערות על החוק בהגשה הגולמית?

גאל אזריאל: כמובן.

גאל אזריאל: תמיד יש לנו הערות.

יעקב מרגי: וכל הערותיכם נשמעו?

גאל אזריאל: כן.

גאל אזריאל: בתחום הספציפי הזה – כן.

גאל אזריאל: כמו שהיועץ המשפטי של הוועדה ביקש אני אסביר לכם קצת את המבנה של החוק בסעיפים הראשונים שעוסקים בהכרזה ובהתקנת תקנות.

גאל אזריאל: החוק הזה הוא הוראת שעה.

גאל אזריאל: הוא בתוקף רק עד יוני 2021 במטרה לתת מענה לנגיף הקורונה בתקווה שלא נצטרך להאריך אותו אחר כך, אם יימצא חיסון או לא יהיה צורך בהגבלות האלה על הציבור כדי להתמודד עם המחלה הזאת.

גאל אזריאל: בחודשים הראשונים הממשלה התמודדה עם התקנת תקנות לשעת חירום.

גאל אזריאל: מדובר במעשה חריג ביותר.

גאל אזריאל: תחילה זה קרה מכיוון שהכנסת לא כיהנה כי היינו בין כנסת לכנסת ובתקופת בחירות ולאחר מכן עד שהוקמו ועדות.

גאל אזריאל: במהירות האפשרית הגשנו הצעת חוק ממשלתית לכנסת כדי להחליף את כל תקנות שעת החירום.

גאל אזריאל: היום כבר אין תקנות לשעת חירום בתוקף ואנחנו מברכים על כך.

גאל אזריאל: כך שהחוק הוא הוראת שעה והוא מתחיל בזה שצריכה להיות הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה.

גאל אזריאל: כמו שיש לנו הכרזות אחרות על מצבי חירום אחרים בחוקים רגילים אחרים: מצב מיוחד בעורף כשיש התקפה על המדינה, מצב חירום אזרחי במקרה של רעידת אדמה או צונמי, למשל.

גאל אזריאל: במצב חריג וקיצוני כזה יש הצדקה להקנות סמכויות נוספות לגורמים מסוימים.

גאל אזריאל: כאן בגלל פוטנציאל הפגיעה המשמעותית בזכויות אדם הסמכות ניתנה לממשלה בכללותה ולא לשר או לגורם בכיר אחר.

גאל אזריאל: בסוף החוק יש בכל זאת סעיף שמאפשר לוועדת שרים שתימנה לפחות שמונה שרים להתקין תקנות במקום הממשלה.

גאל אזריאל: זה מה שנקרא קבינט הקורונה שהממשלה פועלת באמצעותו בעניין התקנת התקנות; אלא אם יהיה מצב שבו יוחלט על סגר על המדינה והגבלות על יציאה מהבית, ואז הממשלה היא שתתקין את התקנות האלה במליאתה.

גאל אזריאל: אז קודם כול צריך הכרזה.

גאל אזריאל: ההכרזה מתבססת על כמה עילות.

גאל אזריאל: הממשלה צריכה להשתכנע שיש סיכון ממשי להתפשטות רחבה של נגיף הקורונה ולפגיעה משמעותית בבריאות הציבור.

גאל אזריאל: בשל כך היא תחייב לנקוט פעולות מכוח הסמכויות שנקבעו בחוק.

גאל אזריאל: ואז היא רשאית לעשות הכרזה על נגיף הקורונה.

גאל אזריאל: עם חקיקת החוק ופרסומו ב-3 ביולי יש סעיף בסוף החוק שקובע שעם חקיקת החוק יש הכרזה שנכנסת לתוקף ל-45 ימים, כי בעצם הכנסת השתכנעה בעצמה שיש הצדקה למגבלות שמעוגנות בחוק לתקופה הקרובה בשל מצב התחלואה המשמעותי.

גאל אזריאל: בספטמבר הממשלה, למיטב הבנתנו, תצטרך להאריך את ההכרזה.

גאל אזריאל: ואז הסמכות היא להאריך עד 60 יום.

יעקב מרגי: תתכוונני לעניין התקנות.

גאל אזריאל: כאשר יש הכרזה בתוקף לממשלה או לקבינט הקורונה, כמו שהסברתי קודם, יש סמכות להתקין תקנות.

גאל אזריאל: החוק בנוי כך שסעיף 4 בו הוא הבסיס שמדבר על התכליות, על התיחום, על המידתיות, על הזמן והתוקף של התקנות, ולאחר מכן יש סעיפים בהמשך החוק שעוסקים בסמכויות הספציפיות.

גאל אזריאל: אצלכם בעניין התעופה אנחנו עוסקים בסעיף 4 שהוא הסעיף הבסיסי ובסעיפים 8 שעוסק במקומות הפתוחים לציבור וב-12 שעוסק בהגבלות על התחבורה הציבורית.

גאל אזריאל: סעיף 4 מדבר על כך שתקנות כמו אלה שמובאות לוועדה יכולות להיות בתוקף עד 28 ימים.

גאל אזריאל: זה מה שהותקן כאן.

גאל אזריאל: שמונה ימים מיום פרסום התקנות.

גאל אזריאל: הפרסום היה ביום שישי האחרון.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, זה מצב שהתקנות כבר נכנסו לתוקפן.

בועז טופורובסקי: הן בתוקף ויש לנו עכשיו שבוע לשנות משהו.

יעקב מרגי: שבועיים.

גאל אזריאל: חברי הכנסת שהשתתפו בדיונים בוועדת הקורונה מכירים את זה.

גאל אזריאל: זה אותו מנגנון שהיה לנו בחוק לאחר תוקף של הגבלת הפעילות.

גאל אזריאל: אבל אנחנו מדברים על כך שהממשלה מתקינה את התקנות והיא מביאה אותן לכנסת.

גאל אזריאל: מהרגע שהיא שלחה אותן לכנסת יש לוועדה הרלוונטית 24 שעות כדי לדון ולהחליט אם לאשר או לא לאשר את התקנות.

גאל אזריאל: ככל שהוועדה לא קיבלה החלטה בזמן הזה התקנות יפורסמו.

גאל אזריאל: הן נכנסות לתוקף לפי הסעיף שעוסק בכניסה לתוקף של התקנות.

גאל אזריאל: לתקנות הספציפיות האלה יש תחילה דחויה לחלק מהסעיפים.

גאל אזריאל: לוועדה יש סמכות לדון בדיעבד.

גאל אזריאל: היא יכולה לאשר את התקנות, לא לאשר אותן או לאשר את כולן או חלקן.

גאל אזריאל: כלומר גם להחליט לא לאשר סעיפים מסוימים או חלק מסעיפים מסוימים וגם להחליט שהיא משנה את התוקף של התקנות.

גאל אזריאל: אם עכשיו הממשלה החליטה שהתקנות האלה יהיו בתוקף במשך 28 ימים הוועדה יכולה להשתכנע שמבחינתה אין הצדקה להגבלות האלה למשך חודש והיא תאשר זמן מוגבל יותר.

בועז טופורובסקי: אבל זה עד יום שישי.

גאל אזריאל: זה היה 24 שעות במקרה הספציפי חלפו ביום שישי לפני כניסת השבת.

גאל אזריאל: הן פורסמו ונכנסו לתוקף ב-14 בחודש.

גאל אזריאל: כרגע מכיוון שמדובר בתקנות שבסמכות הממשלה להתקין אותן לתקופה 28 ימים לוועדה יש יכולת לדון במשך שבועיים מיום שישי האחרון ולאשר או לא לאשר, והיא יכולה גם לבקש מהכנסת הארכת זמן אם היא תצטרך כדי שיהיו לה עוד כמה לדון.

איתי עצמון: מוועדת הכנסת.

גאל אזריאל: ככל שהוועדה לא תצליח לסיים ולקבל החלטות בתום אותה תקופה התקנות מועברות למליאת הכנסת שתוכל לאשר או לא לאשר אותן.

יעקב מרגי: עד מתי תוקפה של הוראת השעה?

גאל אזריאל: עד 30 ביוני 2021.

איתי עצמון: אבל התקנות לפי ההצעה שלכם, אמורות להיות בתוקף עד מתי?

גאל אזריאל: 28 ימים עד 14.

קריאה: עד 11 או 12 בספטמבר.

יעקב מרגי: נצטרך לבקש אורכה.

יעקב מרגי: זה יהיה כמו 14 באוגוסט של החוק הקודם.

יעקב מרגי: מי שהבין אותי הבין.

בועז טופורובסקי: כאילו אנחנו חותמת גומי.

גאל אזריאל: כמובן, הממשלה תשמח שהוועדה תדון מוקדם ככל הניתן כדי שתהיה ודאות לציבור.

יעקב מרגי: כשאמרת שהממשלה תשמח חשבתי שאת עומדת להגיד, שהיא תשמח אם יתקיים דיון מעמיק ורציני בוועדה.

גאל אזריאל: נכון.

גאל אזריאל: גם דיון מעמיק.

יעקב מרגי: לא, זאת חבילה של תקנות.

יעקב מרגי: 24 שעות ו-28 ימים – בואי נראה.

יעקב מרגי: אולי כן.

גאל אזריאל: אני רק רוצה להזכיר שזה חוק שחוקק על-ידי הכנסת, כמובן, לבקשת הממשלה.

גאל אזריאל: ועדת חוקה קיימה דיונים ארוכים ורציניים לא פחות, ובמיוחד בנושא הפיקוח הפרלמנטרי.

יעקב מרגי: גברתי, כשבאתי לכנסת ואמרתי "מתחייב אני" לפני 18 שנים, מישהו צעק לידי "שקרן".

יעקב מרגי: אמרתי לו: למה שקרן?

יעקב מרגי: מתחייב אני.

יעקב מרגי: הוא אמר לי: אבל אתה לא יכול לתת הסברים בשם חבר כנסת אחר שחוקק משהו אחר.

יעקב מרגי: הכנסת חוקקה – בסדר.

יעקב מרגי: הרבה דברים הכנסת מחוקקת.

יעקב מרגי: אנחנו לא נעבור על החוק אבל אם תהיה לנו ביקורת על החקיקה נאמר אותה.

יעקב מרגי: נכון, תמר?

תמר זנדברג: מעולם לא - - -

יעקב מרגי: רת"א, בבקשה.

יעקב מרגי: רננה, תציג את עצמך לפרוטוקול, בבקשה.

יעקב מרגי: תאמרי לנו מה את מבקשת מהתקנות האלה.

יעקב מרגי: ואם יש לך שאלות או את מבקשת מאיתנו סעד לשנות דברים אנחנו נשמח לעשות.

יעקב מרגי: בבקשה.

רננה שחר: אני יועצת משפטית ברשות התעופה האזרחית.

רננה שחר: אני רוצה להציג את מבנה התקנות.

רננה שחר: נמצא פה ד"ר אודי קלינר מבריאות הציבור.

רננה שחר: האם הוועדה מעוניינת לשמוע קודם על הסיכונים הבריאותיים בתחום התעופה ומה הביא לתקנות בצד המקצועי או שאתה רוצה קודם את הסקירה המשפטית?

יעקב מרגי: מה נראה לך?

רננה שחר: אמרת את הסקירה המשפטית.

יעקב מרגי: אמרנו את הסקירה המשפטית.

יעקב מרגי: עכשיו תני לנו את ההמשך.

יעקב מרגי: מה את מבקשת מאיתנו?

יעקב מרגי: את הסכנות של הקורונה אנחנו יודעים פחות או יותר.

רננה שחר: התקנות האלה התחילו בעבודת מטה בתוך משרדי הממשלה כחלק מתוכנית ממשלתית שאתם כבר מכירים על פתיחת השמים שמתנהלת כבר כמה חודשים.

רננה שחר: לפי דעתי, מחודש אפריל.

רננה שחר: כשזה עבר לפסים לשים נוסח ותקנות – מאמצע יוני אנחנו עובדים על זה בשיתוף משרד הבריאות ומשרד המשפטים, רשות האוכלוסין וההגירה וכולי.

רננה שחר: התקנות מבוססות על מסמכי הנחיה אירופיים.

רננה שחר: אנחנו מאוד מנסים לא להמציא דברים בתחום התעופה.

רננה שחר: אז הפרוטוקול של סוכנות הבטיחות האווירית האירופית ומרכז לבקרת מחלות האירופי הוציאו פרוטוקולים מנחים בתחום התעופה.

רננה שחר: הן אמורות לחול על כל מובילי נוסעים בשכר, מהנוסע הראשון מישראל, אליה או בשטחה.

רננה שחר: למרות שלכלים הקטנים עד 30 מקומות יש קצת החרגות.

רננה שחר: מבחינה טריטוריאלית התחולה שלהם היא על מפעיל ישראלי או כלי טיס ישראלי – בכל מקום שהוא; כלי זר – הכוח של מדינת ישראל לחייב אותו הוא רק בטריטוריה של ישראל.

רננה שחר: זה כולל גם את המרחב האווירי הריבוני של ישראל של 12 מייל.

רננה שחר: זאת אומרת אלה מגבלות הכוח שלנו.

רננה שחר: התקנות מחולקות לפרק א': הגדרות ופרשנות; פרק ב': מה קורה בשדה התעופה.

רננה שחר: הן אמורות לחול בשדות התעופה הבינלאומיים של ישראל – נתב"ג, אילת-רמון וחיפה; שני השדות הפנים-ארציים: ראש פינה והרצליה הם שדות שלא משמשים לתובלת נוסעים, ולכן אין צורך להכליל את כל המגבלות.

רננה שחר: הפרק השני הוא הפרק של שדות התעופה; הפרק השלישי הוא הפרק של כלי הטיס והחובות של המפעיל האווירי; והפרק הרביעי – חובות דיווח, עונשין ופיקוח.

רננה שחר: הפרק של חובות הנוסעים בטרמינל הנוסעים שעליו תרחיב טל מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות תמצאו בפרק של טרמינל הנוסעים.

רננה שחר: החובות של הנוסע בכלי הטיס נמצאות בפרק של כלי הטיס.

יעקב מרגי: - - - הקרואסונים - - -

רננה שחר: הכוונה היא רק למאכלים סגורים.

יעקב מרגי: אוקיי, תמשיכי, סליחה.

רננה שחר: מעבר לכללים של ריחוק חברתי שאתם כבר מכירים מכל תקנות הקורונה הרגילות: 2 מטר, מסכה, שטיפת ידיים וכולי, פה יש שני מכשירים שאני אבקש מטל להסביר: הצהרת בריאות של נוסע בטיסה בינלאומיות.

רננה שחר: בטיסה בינלאומית אנחנו מבקשים שני דברים מיוחדים בתקנות האלה: הצהרת בריאות של נוסע וטופס מילוי פרטים אישיים.

יעקב מרגי: מה הוא מתבקש להצהיר?

רננה שחר: שהוא לא חולה, שב-14 הימים האחרונים לא היו לו תסמינים והוא לא היה בקרבת מבודד, או אם היה בקרבת מבודד – בהתאם להמלצות משרד הבריאות.

רננה שחר: סליחה שאני לא זוכרת את זה בעל-פה.

יעקב מרגי: אוקיי.

יעקב מרגי: פחות או יותר, בסדר.

רננה שחר: בגדול – שאתה בריא.

רננה שחר: אמורים לטוס בריאים.

רננה שחר: לא אמורים לטוס חולים וגם לא אמורים לטוס עם חשש למחלה.

יעקב מרגי: סוגיית הבדיקות בשדות התעופה ירדה מהפרק?

רננה שחר: כרגע לאפשר בדיקות בשדות התעופה זה בעצם כדי לאפשר לישראלים לנסוע לחו"ל כדי שהמדינות הזרות יקבלו אותם.

רננה שחר: אנחנו שולטים על הסרת הגבלות הבידוד שלנו.

לאה ורון: הוא שואל על הבדיקות עצמן, הבדיקות הפיזיות שאמורות להיערך בנתב"ג.

לאה ורון: המעבדה.

רננה שחר: בדיקות מטוש?

יעקב מרגי: כן.

רננה שחר: מקימים את זה.

רננה שחר: כמו שאמרנו מדובר על ספטמבר או אוקטובר וזה לא כתנאי - -

יעקב מרגי: לא כתנאי אלא אם היעדים מבקשים זאת כתנאי.

תמר זנדברג: אפשר שאלה?

תמר זנדברג: איחרתי בכמה דקות אז אולי זה כבר נאמר.

יעקב מרגי: עוד לא.

יעקב מרגי: אנחנו בשלב הסקירה.

תמר זנדברג: אני השתתפתי בדיונים בנושא הזה גם כשזה היה בוועדת הקורונה.

תמר זנדברג: יש פה משהו שנשאר באוויר והוא לא ברור.

תמר זנדברג: הרי השמים כבר נפתחו וכבר התחלנו לראות את זה.

תמר זנדברג: אנשים באו לשדה ולא עלו על טיסות מכל מיני סיבות.

תמר זנדברג: חלק מהסיבות קשורות להדדיות בין ישראל לבין מדינות היעד.

תמר זנדברג: זה שאנחנו פותחים את השמים ואפשר לטוס, להישאר באוויר וליפול לים – זה נחמד; זה שישראלים יכולים לטוס לשום מקום – זה נחמד; זה שאנחנו פותחים לתיירים שגם כן לא באים בין בגלל מגבלות במדינות שלהם או מכיוון שהם עצמם פוחדים כי ישראל היא, כידוע, מדינה עם תחלואה גבוהה – זה גם נחמד.

תמר זנדברג: אבל איך זה משתלב?

תמר זנדברג: האם כל התקנות האלה הן תלויות הסכמים בילטרליים להדדיות שהישראלי שיוצא מכאן באמת יכול לנחות ולהגיע למקום כלשהו או שהוא מגיע לכאן – ומה קורה?

רננה שחר: התשובה היא לא.

רננה שחר: היה שיח בילטרלי מאוד גדול שמשרד החוץ מנהל אותו מול מדינות שונות.

רננה שחר: קודם כול בעולם לא הולכים להסכמים בילטרליים עם אף במדינה כרגע.

רננה שחר: אף מדינה לא מוכנה.

תמר זנדברג: זה לא חייב להיות הסכמים.

יבגני סובה: זה לא בדיוק נכון.

יבגני סובה: סליחה שאני מתקן אותך.

יבגני סובה: יש סוגיות שונות, לא לכל האוכלוסיות.

יבגני סובה: למשל, אנשי עסקים שלא חייבים בבידוד.

יבגני סובה: אז אני מבקש – אל תגידי לא בביטחון מלא משום שיש אוכלוסיות שונות שכן ניתן - -

יעקב מרגי: תנו לה להסביר.

יבגני סובה: את אמרת שאין הסכמים - - -

יעקב מרגי: יבגני, היא לא סיימה להסביר.

תמר זנדברג: היא אומרת שעולם התיירות לא מתבסס על הסכמים בילטרליים, אלא על כל מדינה לעצמה.

יעקב מרגי: לכן אם אתם שמים לב כשמישהו אומר לי בהתחלה "לא" אני אומר: למה אתה אומר לא? אל תאמר לא.

יעקב מרגי: זה מיד גורר תגובה.

רננה שחר: נכון.

יבגני סובה: אני חוזר מהשאלה שלי.

תמר זנדברג: אני רק אחדד: רק על הסכמים בילטרליים, ככל שיש כאלה, בין היתר בתנאים מותאמים לאוכלוסיות מסוימות; ושנית, האם הוא מתבסס על סקירה ועל מידע של מה שקורה במדינות היעד או סתם אנחנו פותחים - -

יבגני סובה: זאת לא שאלה בקשר לחוק הזה.

תמר זנדברג: בסדר, מה לעשות.

תמר זנדברג: זה הדיון.

תמר זנדברג: יכול להיות שמה שאנחנו צריכים לעשות כדי שכל הדברים האלה יתקיימו זה פשוט להוריד את רמת התחלואה במדינת ישראל.

תמר זנדברג: השאלה אם התקנות לא באוויר.

תמר זנדברג: זאת השאלה.

לאה ורון: את רוצה סגר בראש השנה?

תמר זנדברג: חס וחלילה.

רננה שחר: מה שאמרת זה מאוד נכון.

רננה שחר: בלי שהתחלואה תרד פה בצורה משמעותית המדינות לא יאפשרו לישראלים להגיע ולא יסירו חובות בידוד.

רננה שחר: ככה זה נראה באופן רחב.

רננה שחר: כרגע מדובר בהסדר חד-צדדי, והוא באמת לא עושה את המהפכה שאת היית רוצה לראות.

רננה שחר: הוא עושה מהפכות לאנשים שכן יכולים.

תמר זנדברג: לאותם אנשי עסקים?

יעקב מרגי: לא רק אנשי עסקים.

רננה שחר: לא רק אנשי עסקים.

יבגני סובה: לאנשים עם אזרחות כפולה, למשל.

יבגני סובה: אנשים שיש להם דרכונים זרים לא יצטרכו ללכת - -

יעקב מרגי: תמר, יש חברות תעופה שמגיעות לכאן ולוקחות נוסעים.

יעקב מרגי: אנחנו צריכים להסדיר את זה בתקנות.

תמר זנדברג: לא אמרתי שלא צריך להסדיר, אבל אני רק שואלת כי זה פה נראה – "פתיחת השמיים".

יבגני סובה: התקנות שאתם מציעים לא קשורות למצב הטיסות.

יבגני סובה: זה מה שאני מנסה להסביר.

יבגני סובה: הייתה פה אי הבנה.

יעקב מרגי: בדרך כלל נוזפים במשרדי הממשלה שהם יושבים חסרי מעש.

יעקב מרגי: פה זה הפוך – הם מתחילים להכין.

תמר זנדברג: אתה אומר, סוף-סוף - - - נותנים להם לעבוד.

יעקב מרגי: כן.

יעקב מרגי: הם מתחילים להכין.

רננה שחר: אני גם אגיד שברמה הממשלתית היה מאוד חשוב למשרד הבריאות שתהיה תשתית רגולטורית למינימום של בריאות ציבור בתחום התעופה כדי לאפשר הורדת חובות בידוד וכדומה.

תמר זנדברג: זה ברור.

יעקב מרגי: בואי נראה, אולי נשמע ממך.

יבגני סובה: זה כבר נדון בוועדת קורונה, והיו הרבה שאלות שם.

יבגני סובה: יש פה שאלות אחרות, אבל זה בסדר.

יעקב מרגי: את סיימת?

רננה שחר: אני רק רוצה לומר על הצהרות בריאות ועל טופס איתור נוסע – אם אתם רוצים לשמוע קצת יותר זה דברים שנדרשים מהעבודה הפרטנית.

יעקב מרגי: ודאי נשמע.

יעקב מרגי: נשמע את ד"ר אודי קלינר.

יעקב מרגי: אחריו נשמע גם את רשות שדות התעופה שהיא הלקוח שצריך לקיים את התקנות האלה.

יעקב מרגי: נראה לי שהם רוקדים משמחה אבל נחכה.

יעקב מרגי: אני לא יודע למה הם רוקדים.

יעקב מרגי: בואו נראה אם זה משמחה או לא.

רננה שחר: אני רוצה להגיד עוד דבר – נעשה דיאלוג ארוך מאפריל גם מול רשות שדות התעופה וגם מול המובילים האוויריים הזרים והישראלים ובשיתוף איתם כדי להביא מוצר שהם עומדים בו ומקיימים אותו.

יעקב מרגי: ד"ר קלינר, אני רוצה לשאול שאלה.

יעקב מרגי: אני בא מהעולם התורני שבו יש רב שפותר לעצמו את הבעיות.

יעקב מרגי: כל מה ששואלים אותו הוא אומר: "אסור".

יעקב מרגי: ככה פתר לעצמו.

יעקב מרגי: השאלה אם אנחנו נמצאים באותו מצב.

יעקב מרגי: אם זה לא היה יום רביעי הייתי מספר לכם גם סיפור על זה, אבל לא נעים.

יבגני סובה: יש גם המשך לבדיחה הזאת.

יעקב מרגי: אני ידעתי שאני אסתבך איתך.

יבגני סובה: תעשה מה שאני אומר לך ולא מה שאני עושה.

יבגני סובה: זה בהמשך לבדיחה.

לאה ורון: כי אני לא שאלתי.

יעקב מרגי: בוא נשמע את ראש השירות.

יעקב מרגי: האם הייתם פה עם קצת אומץ לא על חשבון בריאות הציבור, אבל אומץ לאפשר חיים באוויר.

אודי קלינר: אני אודי קלינר, סגן ראש שירות בריאות הציבור במשרד הבריאות.

יבגני סובה: לא שומעים.

תמר זנדברג: לדעתי, גם לפי הנחיות משרד הבריאות, הדובר יכול להוריד את המסכה.

אודי קלינר: האמת היא שלא.

יעקב מרגי: האמת היא שלא גם בכנסת.

יבגני סובה: לא נבין אותך, אודי.

יעקב מרגי: תדעו לכם, אני כמעט אמרתי את זה.

יעקב מרגי: פעם ראשונה בהנחיות של מסכות חבר כנסת נותן הנחיות למשרד הבריאות, אבל אני אומר לכם שצריך להישאר עם מסכה.

יעקב מרגי: תישארו עם מסכה לטובת כולנו.

אודי קלינר: עדיף להישאר עם מסכה כי - - - אנחנו מוציאים יותר אוויר.

אודי קלינר: הגל הראשון של הפנדמיה הגיע מחו"ל.

אודי קלינר: הווירוס לא נולד בישראל.

אודי קלינר: התרומה של מי שהגיע מחו"ל בגל הראשון הייתה מאוד גבוהה.

אודי קלינר: הסיטואציה הנוכחית היא מאוד שונה משום שהתעופה הייתה המקום הראשון שסגרנו עוד בתחילת הדרך.

אודי קלינר: זה התחיל בסין ועבר לכמה מדינות אירופה והיתוסף לכל העולם.

אודי קלינר: זה באמת אחד התחומים שנשארו לסוף בבנייה של השגרה הזהירה שלנו.

אודי קלינר: המתווה הנוכחי בא לאזן בין הצורך להגן על בריאות הציבור ומצד שני לאפשר להגיע לאיזושהי שגרה חדשה שתאפשר את הפתיחה של מה שאפשר לפתוח.

אודי קלינר: כי בסוף אפס סיכונים לא יהיו פה.

אודי קלינר: מי שמצפה לסיכון אפס – זה לא אפשרי.

יעקב מרגי: גם פה אנחנו נוטלים סיכון.

אודי קלינר: אני יודע, זה בדיוק הרעיון.

אודי קלינר: העבודה המשותפת שנעשתה הייתה בדיוק למצוא את הדרך מצד אחד לאפשר לפתוח, ומצד שני להקטין סיכונים, לא לאפס אותם.

אודי קלינר: מה הכלים של הקטנת הסיכונים?

אודי קלינר: הכלי הראשון החשוב הוא לקבוע את הקריטריונים מיהן המדינות שהסיכון שבן אדם שיהיה בהן יחזור לכאן חולה הוא נמוך.

אודי קלינר: זאת ההגדרה של המדינה הירוקה.

אודי קלינר: השלב הבא זה עוד שתי מערכות - -

יבגני סובה: בלי חלוקה בתוך המדינות.

יבגני סובה: כי יש מדינות ענקיות שיש בהן אזורים ירוקים ואזורים אדומים.

יבגני סובה: צריך להדגיש את זה.

אודי קלינר: אמת.

אודי קלינר: התלבטנו מאוד אם להיכנס לרמה הזאת מכיוון שזה פשוט לא מעשי.

אודי קלינר: כי בשנייה שבן אדם מגיע אנחנו לא נדע איפה הוא מסתובב ביוון או במדינה ענקית כמו ארצות-הברית.

אודי קלינר: אז מה נגיד לו – כן בניו יורק ולא בפלורידה?

יבגני סובה: אתם לא רציתם להיכנס לזה אבל יש פה עניין לוויכוח פילוסופי שכן אפשר להתייחס - - -

אודי קלינר: השאלה טובה אבל אין שום דרך אמיתית לאכוף את זה.

יבגני סובה: לא עניין של לאכוף, אבל יש אזורים במדינות גדולות שיש בהן אזורים ירוקים לחלוטין.

יעקב מרגי: יבגני.

יבגני סובה: פשוט בוועדת קורונה - - -

יעקב מרגי: תן לו לגמור את הסקירה.

אודי קלינר: אני מסכים.

אודי קלינר: דנו בזה וההחלטה בסוף הייתה שלא ניכנס לזה.

אודי קלינר: השאלה היא נכונה, בעיניי, לפחות.

אודי קלינר: הפן הראשון הוא מדינות ירוקות.

אודי קלינר: זה הכלי הראשון להקטנת סיכונים.

אודי קלינר: הכלי השני זה מה שנקרא בשפה שלנו "התו הכחול" – כללי התנהגות גם של המפעיל, של הספק - - - וגם הכללים בשדה התעופה, לפחות בארץ כפי שאני יודע לשלוט ולתת לו את ההנחיות: מרחקים, מסכות, היגיינה – סטים של כללים שכולם נועדו להקטין את הסיכונים ברמה המערכתית.

אודי קלינר: הכלי האחרון זה ברמה האישית – הזכירו פה כבר את הצהרת הבריאות, טופס איתור נוסע – כלומר איך מקטינים את הסיכון שאותו אדם חולה או היה במדינה אדומה לא יעלה על מטוס ולא יגיע לארץ.

אודי קלינר: וכשהוא מגיע לארץ – שיש לי הכלים להתמודד עם חקירה אפידמיולוגית אם מישהו כזה נמצא חולה.

אודי קלינר: סך כול הכללים האלה, לדעתנו, מקטינים מאוד את הסיכון, לא מאפסים אותו.

אודי קלינר: כמובן, נעקוב עכשיו אחר התחלואה כדי לראות אם המודל הזה עובד, אם הוא מחמיר מדי או מקל מדי.

אודי קלינר: ואז נוכל להתאים את הכללים בהמשך.

אודי קלינר: זאת החשיבות של התקנות – לאפשר את כל הכלים האלה בצורה מסודרת עם הסמכה.

יעקב מרגי: השאלה היא כזאת, וזה גם השיח בחברה הישראלית.

יעקב מרגי: ההנחיות שלכם – נכון שאתם בוחנים את רמת הסיכון.

יעקב מרגי: לוקחים סיכונים.

יעקב מרגי: אני מאמין שניתקל גם בתקנות שמצד אחד רואים סוג של עסק שבו אתם מטילים מגבלה כלשהי ובמקביל בסוג אחר לוקחים את זה ביד נדיבה יותר.

יעקב מרגי: ההיגיון האנושי לא תופס את זה.

יעקב מרגי: זה הקושי שלכם בכך שהחברה לא מקבלת ורוצה למרוד בזה, אפרופו סוגיית המסעדות, הפגנות, כינוסים, בתי כנסת.

יעקב מרגי: השאלה היא האם בתוך התקנות האלה שקללתם את רמת הסיכונים, ואנחנו נמצא מציאות שבמקום מסוים בשדה התעופה תתירו הצטופפות של 50 איש יחד, ולעומת זאת במקום רחב יותר לא תאפשרו את זה.

יעקב מרגי: אתה יורד לסוף דעתי או אני אתמקד?

אודי קלינר: אני חושב שכן.

אודי קלינר: השתדלנו מאוד לשמור על כללים אחידים.

אודי קלינר: כלומר אותם כללים שהפעלנו בישראל, שיהיו גם עד כמה שאפשר מותאמים לשדה התעופה.

אודי קלינר: למשל, דוגמה שהתעקשנו עליה – הפוד קורט בקניונים.

אודי קלינר: אמרנו שכמו שאי אפשר לפתוח את הפוד קורט בקניון אי אפשר לפתוח אותו בשדה התעופה.

יעקב מרגי: אתה היית לאחרונה בקניון בארץ?

אודי קלינר: לצערי, לא היה לי זמן.

לאה ורון: הכוונה היא לשטחי האוכל.

יבגני סובה: מפוצץ, מפוצץ.

אודי קלינר: בחודשים האחרונים לא היה לי זמן להגיע לקניון, אני מודה.

יעקב מרגי: אני לא מבקר קניונים אבל הייתי צריך משהו לנכד והלכתי השבוע לקניון.

יעקב מרגי: מה זה פתוח, מה זה פתוח.

יעקב מרגי: לא רק שפתוח גם חיפשתי קרחת של שני מטר ולא מצאתי.

אודי קלינר: אתה נוגע בנקודה נכונה – העמידה בהנחיות והאכיפה שלהן.

אודי קלינר: אבל אנחנו עדיין רוצים לשמר אחידות של הכללים.

יעקב מרגי: אתה אומר: זה שמישהו אחר עובר על הכללים, אני לא יכול להסתמך על העבירה על ההנחיות.

יעקב מרגי: אתה צודק.

יעקב מרגי: נשמע את רשות שדות התעופה שהיא הלקוח העיקרי והמרכזי.

איתי עצמון: יחד עם חברות התעופה.

יעקב מרגי: ודאי, אם ירצו.

יעקב מרגי: יורם שפירא, בבקשה.

יורם שפירא: בוקר טוב לכולם.

יורם שפירא: אני רוצה להתייחס לסעיף אחד ספציפי כי כל שאר התקנות מתואמות איתנו.

יעקב מרגי: ברשותך, אנחנו כרגע בדיון מקדים.

יעקב מרגי: זה לא יהיה נכון עכשיו שנרד לסעיף מסוים ונדון בו כשלא דנו לפי הסדר.

יעקב מרגי: אז תן לי סקירה כללית: אתה מכיר את התקנות?

יעקב מרגי: דיברו איתכם?

יעקב מרגי: יש לכם הערות שנשמעו והערות שלא נשמעו?

יעקב מרגי: בגדול – תן לנו סקירה.

יורם שפירא: מתואמים איתנו לחלוטין בנושא התקנות.

יורם שפירא: רשות שדות התעופה הלכה כמה צעדים קדימה בהתאם למה שרצינו ובהתאם למה שהתפשרנו.

יורם שפירא: בסופו של דבר הבנו את הצרכים והדרישות.

יורם שפירא: נשאר לנו רק סעיף אחד שהוא מאוד בעייתי שהתייחסת אליו לפני כמה דקות – נושא הפיזור בתוך שדה התעופה.

יורם שפירא: הדבר המרכזי שמכפיפים אותנו בו לתקנות שמהן נגזר שאנחנו כביכול קניון – במירכאות – ויחולו עלינו תקנות שחלות על קניון.

יורם שפירא: אני רוצה להזכיר שאנחנו לא קניון, אלא שדה תעופה שממנו אפשר רק לעלות למטוס או לצאת מהמטוס.

יורם שפירא: אנחנו לא קניון שעוברים ממנו למגרש חנייה או יוצאים ממנו החוצה לאזור פתוח.

יורם שפירא: בשדה תעופה המטרה של כולנו היא לפזר את האנשים ולא לרכז את האנשים.

יורם שפירא: אחד הסעיפים בתקנות האלה מתייחס לבידול אזורים ספציפיים שמתייחסים לקניון.

יורם שפירא: אנחנו מבקשים שהסעיפים שחלים על כל עולם המזון או התכנסות שנדרשת בבתי כנסת או במתחמי אוכל וכדומה, לא יחול על שדות התעופה.

יורם שפירא: אנחנו נעשה הפוך – אנחנו נצמצם שטח במקום שנרחיב שטח.

יורם שפירא: הכוונה שלנו היא להרחיב את השטחים ולאפשר לאנשים שלא יעלו עם האוכל למטוס או שלא יעשו פעולות כאלה ואחרות במטוס כי שם השטח מאוד מצומצם, אלא שכל הפעילויות ייעשו טרום העלייה למטוס בשטח כמה שיותר נרחב.

יורם שפירא: כמובן, אנחנו נשמור על מרחקים ועל כל המגבלות - -

לאה ורון: אתם בדקתם נתונים – כמה שטח זה משאיר בשדה התעופה?

לאה ורון: כמה שטח לוקחים לכם?

יורם שפירא: בוודאי.

יורם שפירא: ברגע שאנחנו מצמצמים את כל מתחם הפוד קורט אנחנו מורידים מהשטח הכולל של הרוטונדה והפוד קורט בשדה התעופה.

יורם שפירא: השטח הציבורי הכולל שלו בלי החנויות הוא כ-6,000 מטר.

יורם שפירא: אנחנו לוקחים 50% מ-6,000 מטר האלה וסוגרים אותם לציבור.

יורם שפירא: כלומר במקום שיש 6,000 מטר נצטמצם ל-3,000 מטר.

יורם שפירא: מה הרווחנו בזה?

יורם שפירא: עשינו בדיוק את הפעולה ההפוכה.

יורם שפירא: המטרה היא שיישבו ב-6,000 מטר ולא ב-3,000 מטר.

יורם שפירא: לכן אני אקנה כוס קפה בפוד-קורט כשיש לי עוד 3,000 מטר ישיבה בו ואני אקח אותו ואשב ברוטונדה שגודלה 3,000 מטר – הורדתי סתם 3,000 מטר.

יורם שפירא: למה להכניס את המגבלה הזאת?

יורם שפירא: אי אפשר לצאת החוצה עם האוכל.

יורם שפירא: אי אפשר take away ולצאת החוצה.

יורם שפירא: אנחנו גם לא מסעדה שיש הגשות.

יורם שפירא: אדם קונה קפה, המבורגר, פיצה והולך לשבת.

יורם שפירא: יהיה מרחק בין השולחנות, נגביל בשולחנות רק למשפחות גרעיניות – כל מה שנדרש בתקנות.

יורם שפירא: אבל בואו נרחיב את השטח ולא נצמצם אותו.

יורם שפירא: תודה רבה.

יבגני סובה: זאת גם שאלה של גני אירועים, שזה גם לא ברור.

יעקב מרגי: אני כבר פותח את הדיון לחברי הכנסת.

יעקב מרגי: קודם הערות של היועץ המשפטי, בבקשה.

איתי עצמון: אני רוצה להגיד שלושה דברים קצרים בהמשך להסבר הכללי שניתן לנו על המנגנון המיוחד של האישור.

איתי עצמון: התקנות האלה הגיעו לדיון בוועדת הכלכלה רק ב-17 באוגוסט כי הן הועברו לכאן מוועדת הכנסת, ו-14 הימים נספרים, למעשה, מ-14 באוגוסט.

איתי עצמון: אז הזמן שנותר לדיון בוועדה הוא די קצר, לדאבוני.

איתי עצמון: אני מקווה שזה יאפשר פיקוח פרלמנטרי ראוי במסגרת של החוק.

איתי עצמון: דבר שני, הזכירו כאן את תקנות הגבלת הפעילות.

איתי עצמון: תקנות הגבלת הפעילות חלות על מגוון רחב של עסקים וענפים.

איתי עצמון: בכוונת מכוון חוק המסגרת הקצה סעיף מיוחד 12 להגבלות בתחום התחבורה האווירית, הימית והיבשתית.

איתי עצמון: לכן להחיל או לתת דוגמה באופן דווקני מאוד מתקנות רוחביות לענף ספציפי זה לא נכון.

איתי עצמון: אני מציע לחברי הכנסת לבחון באופן שקול את הצורך להחיל את ההגבלות הרחבות, למשל, בדוגמה ששמענו כאן מנציג רשות שדות התעופה.

איתי עצמון: לא בטוח שצריך להחיל את אותן הגבלות שחלות על בתי עסק על הפעלת שדות התעופה.

איתי עצמון: הנקודה השלישית – אנחנו ניהלנו במסגרת הזמן הקצר מאוד שהיה לנו, לצערי, דו-שיח עם נציגי הממשלה.

איתי עצמון: העברנו הרבה מאוד הערות שחלקן מהותיות וחלקן נוגעות גם לנוסח ולאופן שבו כתובים הדברים.

איתי עצמון: לדעתנו, תקנות שמיועדות לציבור רחב צריכות להיות מובנות, קריאות, ברורות וניתנות ליישום.

איתי עצמון: אני מקווה שהתוצר שהוועדה תסיק מהדיונים האלה יהיה אכן נכון וישים, ואם לא יש, כמובן, עוד סיבוב.

איתי עצמון: התקנות האלה הן בתוקף כרגע, לפי ההצעה, עד 11 בספטמבר.

איתי עצמון: חברי הכנסת יכולים להחליט לאשר חלק מהתקנות, ולמשל סעיפים מסוימים שהם בעייתיים להחליט לא לאשר בשלב הזה, ולדרוש מהממשלה להביא לקראת הפעם הבאה נוסח משופר ומתוקן.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: לפני חברי הכנסת – חברות התעופה.

יעקב מרגי: אורי סירקיס, בבקשה, אדוני.

אורי סירקיס: שלום, בוקר טוב, ראשית אני מבקש לפתוח בדברי ברכה והוקרת הטוב גם לוועדה, לחברים, לנציגי רשות שדות התעופה, מה שנקרא בשבח האכסניה.

אורי סירקיס: היום אנחנו מתחילים את הטיסות הראשונות במסגרת המתווה שהושג.

אורי סירקיס: לך כיושב-ראש הוועדה ולוועדה יש חלק חשוב ביכולת השרידות שלנו ובעובדה שהיום אנחנו מתחילים לטוס לקרואטיה, לבולגריה, ליוון ומחר נטוס לורנה.

אורי סירקיס: כל עובדי ישראייר נרגשים מאוד מהאירוע הזה ורוצים להגיד תודה.

אורי סירקיס: בדרך כלל לכולם יש רק דברים רעים לומר – אנחנו רוצים להגיד תודה גדולה מעומק ליבנו.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

אורי סירקיס: הנקודה השנייה קשורה בתקנה.

אורי סירקיס: בסעיף 13 יש הגדרה שאומרת שהאחריות לעדכון הלקוחות בכל מה שקשור בהנחיות במדינת היעד מוטלת על המובילים.

אורי סירקיס: אנחנו באתר ישראייר מעדכנים כל העת את המגבלות ואת הדרישות במדינות היעד שאנחנו טסים אליהם.

אורי סירקיס: יש לנו אדם שמוגדר ממונה קורונה שזה תפקידו.

אורי סירקיס: אבל להטיל עלינו את האחריות בעניין הזה זה לא נכון מכמה סיבות: א', יש מכירה שמתבצעת בידי סוכנים ויכול להיות שהסוכנים לא יהיו ערים לאותן מגבלות, ויש אפשרות שבשעת לילה מאוחרת במדינה מסוימת קיבלו החלטה ואנחנו עוד לא הספקנו לעדכן אותה באתר.

יעקב מרגי: אורי, כדרכך אתה כבר צולל, אתה תמיד מקדים אותנו.

יעקב מרגי: כשנגיע לסעיפים האלה אנחנו נדבר.

יעקב מרגי: באופן כללי אתה מברך, ואנחנו נהיה קשובים ונראה אם אפשר לשנות ומה אפשר לשנות, מה יסכימו לשנות, מה לא נסכים לאשר.

יעקב מרגי: נראה תוך כדי דיון ונשמע את ההערות.

יעקב מרגי: כרגע אנחנו בדיון ראשוני מקדים.

אורי סירקיס: אנחנו עושים ככל שניתן לעדכן את הלקוחות אבל בסופו של דבר גם הלקוח עצמו צריך לדאוג להיות מעודכן, להיכנס למדינת היעד ולראות בדיוק מה הדרישות ממנו.

אורי סירקיס: זאת בקשתי הצנועה.

אורי סירקיס: תודה רבה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת עידן רול, בבקשה.

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, בקצרה: אני שואל, האם התקנות פורסמו לציבור?

עידן רול: אני אומר את זה בכל דיון שקשור לקורונה.

עידן רול: לממשלה יש אחריות בלעדית לדאוג לשיתוף הציבור ולשקף לו את הדברים כדי שהוא לא ירגיש שהדברים מונחתים ברגע האחרון וכדי שאנשים יוכלו להיערך וכדי שנוכל לשקם את אמון הציבור בממשלה שנפגע מאוד בעקבות הקורונה.

עידן רול: אז כל דבר כזה שנוגע לכל כך הרבה אנשים במשק ולציבור רחב כל כך שמעוניין לטוס - -

יעקב מרגי: הממשלה מחויבת לעשות את זה.

עידן רול: אז אם היא מחויבת אני שואל האם זה בוצע.

יעקב מרגי: נשמע בהמשך.

עידן רול: אני אומר משהו כללי: לטובת יצירת ודאות מקסימלית בתקופת הקורונה ולטובת צמצום ההוצאות של כלל הגורמים המעורבים פה צריך לחשוב בתקנות האלה על איזשהו מודל דיפרנציאלי.

עידן רול: זאת אומרת הרי דברים הם לא בינאריים – פתחנו את השמים ועכשיו יש לנו מאות טיסות ביום.

עידן רול: אז גם כשחושבים כמה שטח צריך לצמצם בשדה תעופה או כמה אנשי צוות צריך להעסיק בכל סיטואציה ואיך מחטאים, צריך לחשוב אם אפשר לייצר איזשהו מדרג בין מצב שפותחים את השמים ויש, לדוגמה, 1,000 נוסעים בשבוע, וזה לא מצריך את אותה היערכות, אותן מגבלות ואותה הקצאת משאבים כמו כשנגיע למצב של מיליון נוסעים בקיץ.

עידן רול: תודה רבה.

יעקב מרגי: הערה חשובה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: תמר, בבקשה.

תמר זנדברג: אין לי הרבה מה להוסיף בשלב הזה.

תמר זנדברג: התקנות זה דבר חשוב ויפה שעושים.

תמר זנדברג: אין ספק, שזה אחד הנושאים הכי סבוכים בפתיחת כל הענפים.

תמר זנדברג: אני חוששת שגם אחרי שנדון ונאשר, ונניח אפילו נדון לעומק, ויהיה לנו הזמן – ניתקל בהמון בעיות, כי זה באמת נושא סבוך.

תמר זנדברג: אני צופה שאנשים קנו כרטיסים או יקנו וכן יוכלו לעלות ולא יוכלו לעלות - -

יעקב מרגי: כשהטיסה הראשונה שבירך עליה סירקיס תחזור, נראה מה זה יעשה לרמת התחלואה.

תמר זנדברג: בסדר.

תמר זנדברג: אנחנו פה כדי - -

יבגני סובה: על ההפגנות דיברו אותו דבר לפני חודש.

יבגני סובה: שום דבר לא נעשה.

תמר זנדברג: אנחנו פה כדי לעשות את זה כי זה התפקיד שלנו, זאת העבודה שלנו.

תמר זנדברג: השאלה היא רק – מהו לוח הזמנים שלנו?

יעקב מרגי: אין לנו לוח זמנים.

יעקב מרגי: מבחינת התקנות – ביום ראשון אנחנו מתכנסים לדון בזה.

יעקב מרגי: אבל מתי נסיים את זה?

יעקב מרגי: אני לא מתחייב לכלום.

יעקב מרגי: אני רוצה ללמוד.

תמר זנדברג: הבנתי.

לאה ורון: אנחנו פרסמנו בסדר היום על הישיבה ביום ראשון.

תמר זנדברג: אני שואלת מה הדד-ליין, לא מה לוח הזמנים.

יעקב מרגי: הדד-ליין אמרו - - - בבקשה, יבגני.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד כמה דברים: קודם כול בדיונים בוועדת קורונה ובעקבות התקנות של ביטול טיסה אני מרבה להגיע גם לשם - -

יעקב מרגי: אתה בא משם מצולק או עם ניסיון רב?

יבגני סובה: לא מצולק.

יבגני סובה: מוכן עם השאלות הקשות.

תמר זנדברג: גם וגם.

יבגני סובה: קודם כול זה שאין הבדל בין ערים מסוימות בתוך המדינות הגדולות זאת תקלה.

יבגני סובה: צריך להתייחס ללוס אנג'לס ולניו-יורק כמו לשתי מדינות שונות, ואותו דבר גם להתייחס לרוסיה שהיא מדינה ענקית.

יבגני סובה: וגם בתוך צרפת יש ערים עם תחלואה גבוהה ויש ערים שמתאימות לפס הירוק.

יבגני סובה: זאת תקלה.

יבגני סובה: אני לא יודע אם זה חוסר רצון לדון בזה או שזה חוסר רצון לקחת אחריות.

יבגני סובה: אני לא קיבלתי תשובה, וגם משרד הבריאות לא מסביר מדוע מכלילים את המדינה כולה לפי המדדים של משרד הבריאות.

יבגני סובה: דבר נוסף והערה חשובה שגם עולה מוועדת קורונה – מתייחסים לגופו של דרכון ולא לגופו של אדם.

יבגני סובה: אני לא קיבלתי תשובה גם בוועדת קורונה.

יעקב מרגי: תסביר למה הכוונה.

יבגני סובה: אני אסביר.

יבגני סובה: כשמדינות סוגרות כניסה לתושבים זרים אז יש כאלה שיש להם כמה דרכונים.

יבגני סובה: אז מה, זה משנה את הכללים?

יבגני סובה: אם עכשיו לישראלי יש דרכון אירופי הוא במצב עדיף מלכתחילה, ולא אכפת לו ששווייץ לא נותנת לישראלים להיכנס – לו יש דרכון זר והוא יוכל להיכנס.

יבגני סובה: ההתייחסות צריכה להיות לגופו של אדם ולא לגופו של דרכון.

יבגני סובה: אותו דבר לגבי האפשרות שבאחד הסעיפים כתוב "תושב ישראל".

יבגני סובה: דיברנו מה קורה עם בני זוג של ישראלים שנמצאים בתהליך של התאזרחות.

יבגני סובה: הבעיה הזאת לא נפתרה.

יבגני סובה: הרבה אנשים נמצאים בחו"ל ומבקשים להיכנס כי במצב שלא הייתה קורונה הם יכלו להיכנס לישראל, ללכת למשרד הפנים ולקבל את א'5 ולעשות את כל התהליכים המקובלים.

יבגני סובה: אני לא נכנס לשיקולים של משרד הפנים אם להעניק או לא להעניק, אבל לפחות להכניס אותם לישראל, כי מה לעשות, אתה לא מפריד משפחות.

יעקב מרגי: החיים יותר חזקים מכל דבר.

יבגני סובה: ברור שהחיים יותר חזקים.

יבגני סובה: אתה לא מפריד בין משפחות, ואתה לא מציע לאישה להגיע ולהשאיר את בעלה בגלל שהוא לא קיבל א'5 ולא התחיל את תהליך ההתאזרחות.

יבגני סובה: זה פשוט ביזיון.

יבגני סובה: אני לא יודע מה קורה במדינות אחרות אבל אם בן אדם עובר את התהליך וניגש לקבל את האזרחות, אז למה שלא תיתנו לו להיכנס?

יעקב מרגי: מה ההיגיון?

יעקב מרגי: לסגור - -

יבגני סובה: ביזיון שמתייחסים - -

קריאה: לא סגרנו.

יבגני סובה: מתייחסים לדבר הזה כאילו זה מקום קטן והמגבלה היא ל-30 איש.

יבגני סובה: חברים, מדובר על אלפי מטרים מרובעים.

תמר זנדברג: עדיף שיסגרו מאשר שיצמצמו את השטח.

תמר זנדברג: תסגרו.

תמר זנדברג: תחליטו שאין מסחר – תביאו סנדוויץ' מהבית.

יבגני סובה: אם אתה שואל אותי – אתה יודע כמה חתונות מתקיימות עכשיו בסתר?

יבגני סובה: אנחנו חוזרים לשנות ה-20 של אמריקה שאסרו על מכירת אלכוהול ובכל זאת אנשים קנו ושתו?

יעקב מרגי: תודה.

יבגני סובה: השאלה האחרונה היא לנציג משרד הבריאות בעניין שדיברת עליו – מה קורה עם אומן?

יבגני סובה: אתה יודע לעדכן אותנו?

יעקב מרגי: אתה מעמיס על התקנות האלה את מנהל האוכלוסין, את אומן.

יעקב מרגי: עזוב אותנו.

יבגני סובה: מאשרים או לא מאשרים אבל עדיין זה תלוי בהחלטות של הממשלה.

יעקב מרגי: אני רוצה שהם יענו לך בדקות שנותרו.

יבגני סובה: אני דווקא רוצה להבין מה הסיפור שם.

יעקב מרגי: אנטאנס, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה לומר כמה דברים בקיצור נמרץ: כבר יש טיסות, שדה התעופה התחיל לפעול, ועדיין אין תקנות?

אנטאנס שחאדה: תסבירו מבחינה כרונולוגית איך זה יכול להיות?

אנטאנס שחאדה: מפעילים עכשיו טיסות ועכשיו רוצים להסדיר את התקנות להפעלת הטיסות.

יעקב מרגי: זה עדיין לא רבבות.

רננה שחר: התקנות כבר בתוקף.

יבגני סובה: מכיוון שהחוק שלקח מהכנסת את הרשות לפקח און-ליין.

אנטאנס שחאדה: אני יודע.

אנטאנס שחאדה: אני שואל את זה בכוונה.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב-ראש, השאלה שלי היא לנציגי משרד הבריאות.

אנטאנס שחאדה: אני לא מאמין שהתקנות ימנעו הדבקה בטיסות ובשדה התעופה, בחנויות ובמסעדות שנמצאות בנמל התעופה.

אנטאנס שחאדה: לכן למה לא עושים תקנות מיוחדות לאולמות, לגני אירועים ולחתונות?

אנטאנס שחאדה: ביישובים הערביים חזרו לחתונות בבתים.

אנטאנס שחאדה: סוגרים כביש ועושים חתונה ללא שום פיקוח עם הרבה משתתפים, ויש שם עדיין העברת המגפה.

אנטאנס שחאדה: אני מניח שאם זה באולמות ובגני אירועים מוסדרים עם פיקוח ועם הגבלת מספר משתתפים זה יהיה יעיל יותר פי 50 מאשר להשאיר את האירועים שמתקיימים בבתים.

אנטאנס שחאדה: תודה רבה.

יעקב מרגי: איך הגענו לאירועים?

יעקב מרגי: אני חייב לנעול את הישיבה ב-11:00 בדיוק.

יעקב מרגי: אז בדקות שנותרו אפשר לענות לחברים בסוגיות שאינן שייכות למינהל אוכלוסין.

יעקב מרגי: קודם כול תתייחסו לסוגיות על התקנות.

יבגני סובה: משהו על אומן יש תשובה או לא?

יבגני סובה: תעשו כותרת על אומן.

יעקב מרגי: עזבו את אומן.

יעקב מרגי: משרד המשפטים, בבקשה.

שלומית גרינפילד: אני ממשרד המשפטים.

שלומית גרינפילד: אני יכולה להסביר על השאלות שעלו כאן בעניין הפרסום, תוקף – כל המסגרת.

שלומית גרינפילד: לשאר השאלות יש את רננה שתסביר.

רננה שחר: רק לשאלה של הפרסום לציבור – עם חברות התעופה ורש"ת היה דיאלוג, פרסום, קבלת הערות, שמיעה, תשובות ושינויים – דיאלוג מתמשך.

רננה שחר: עם ציבור הנוסעים בכללותו לא עשינו - -

יעקב מרגי: למרות שהממשלה חייבת לפרסם לציבור.

שלומית גרינפילד: התקנות פורסמו.

רננה שחר: לא, לא, באתר התזכירים.

שלומית גרינפילד: לא, זה תקנות.

שלומית גרינפילד: הן הוגשו לכנסת עם דברי ההסבר ועם התשתית העובדתית.

יעקב מרגי: זה נקרא פרסום לציבור?

רננה שחר: לא, אדוני, יש חריג באתר התזכירים שהם לא מפרסמים תקנות מכוח חוק הקורונה מאתר התזכירים.

רננה שחר: זה הנוהג הממשלתי.

יעקב מרגי: אני הלכתי לאיבוד.

יעקב מרגי: תסבירי למה את מתכוונת.

רננה שחר: רת"א מקיימת את ההתייעצויות עם הגורמים המפוקחים.

יעקב מרגי: הבנו.

יעקב מרגי: קיימתם התייעצויות.

רננה שחר: לגבי פרסום כולל באתר התזכירים שפתוח לכל הציבור הרחב – הדבר הזה לא בוצע.

יעקב מרגי: למה?

רננה שחר: כי תקנות מכוח חוק הקורונה לא מפורסמות באתר התזכירים בגלל הדחיפות.

רננה שחר: זה מה שאני מכירה.

יעקב מרגי: זה לפי ההוראות?

רננה שחר: זה לפי חוק המסגרת.

יעקב מרגי: אחר כך אל תשאלו למה אין אמון בהנחיות.

יבגני סובה: נכון.

יבגני סובה: מסכים לגמרי.

יעקב מרגי: איתי, אתה חולק על זה?

איתי עצמון: לפי חוק המסגרת, משהתקינה הממשלה את התקנות היא צריכה לפרסם את עיקרן באופן בהיר ונגיש לציבור.

איתי עצמון: זה חובה לפי סעיף 5 לחוק המסגרת.

איתי עצמון: אני מניח שגם לכך כיוון היושב-ראש.

איתי עצמון: אתם דיברתם על התהליך שלפני הבאת התקנות לאישור הוועדה.

רננה שחר: עניתי לשאלה.

רננה שחר: חבר הכנסת עידן רול שאל על מדרגים – נראה שהוא צודק.

רננה שחר: אם נגיע למצב שזה יהיה רלוונטי - - -

יעקב מרגי: רבותיי, אנחנו ממילא מתכנסים ביום ראשון.

יעקב מרגי: השאלות עדיין פתוחות ויהיו תשובות.

יעקב מרגי: נתכנס פה ונצלול לסעיפים.

יעקב מרגי: אני מקווה שלא יהיו הרבה הערות.

יעקב מרגי: תנצלו את הזמן הזה.

יעקב מרגי: היום יום רביעי והישיבה הבאה ביום ראשון.

יעקב מרגי: אני מציע לממשלה באמצעות

יעקב מרגי: כם לשקול להביא תיקונים כדי שתהיה לכם נחיתה רכה, מה שנקרא, במושגים של שדות תעופה ורת"א.

יעקב מרגי: אנחנו חפצים לאשר את התקנות ולקיים את הפיקוח הפרלמנטרי אבל גם להיות קשובים.

יעקב מרגי: אנחנו שומעים טענה מרכזית: סגירת אזורים מסוימים בשדה התעופה מצמצמת שטח.

יעקב מרגי: יהיה לי יותר זמן לשבת מול הדלפק שמחכים בו מתי הדיילת תגיע מהכבודה לשער.

יעקב מרגי: נחכה שם צפופים, ועוד לא דיברנו על זה שבסוף, אם לא יהיה שרוול, תעמיסו אותנו על האוטובוסים האלה שאני לא יודע איך הם לא נתקעים ברצפה.

לאה ורון: אדוני, היו עוד הערות.

לאה ורון: אנחנו נבקש לקבל את ההצעות לנוסח עד יום חמישי בצהריים כדי שגם אנחנו נספיק לפרסם לציבור באתר הוועדה.

יעקב מרגי: אם יש שינויים, ואתם כבר יודעים עליהם תביאו אותם, כפי שאמרה מנהלת הוועדה.

יעקב מרגי: אם לא, אני מציע לכם בכל מקרה לבוא לכאן בלב רחב ובנפש חפצה.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.