ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 7, 2020-08-09 11:11

עינב קאבלה: בוקר טוב.

עינב קאבלה: אני פותחת את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: היום יום ראשון, י"ט באב התש"ף, ה-9 באוגוסט 2020.

עינב קאבלה: אנחנו ממשיכים לדון היום בהצעת חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש - הוראת שעה), התש"ף-2020.

עינב קאבלה: בישיבה הקודמת התחלנו בהקראת החוק תוך כדי שהעלינו נושאים שונים שמצריכים תיקון והתאמות.

עינב קאבלה: היועצת המשפטית של הוועדה והיועצים המשפטיים של משרד המשפטים ישבו ביניהם לאחר הישיבה הקודמת כדי לנסות לראות איך ללבן את ההערות ולהטמיע בניסוחים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגענו לסעיף 2(ד).

עינב קאבלה: על פי הצעת הייעוץ המשפטי וגם אני חושבת כך, אנחנו נתחיל היום מהתחלה כי נעשו שינויים גם בסעיפים שכבר נגענו בהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: נתחיל מההגדרה אותה שינינו, הגורם הממונה.

עינב קאבלה: בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: חזרנו אחורה, להגדרה של מי הוא הגורם הממונה.

יצחק פינדרוס: עברתי הבוקר על הנוסח וניסיתי להבין.

יצחק פינדרוס: ועדות מקומיות ברשויות המקומיות להתנגדויות, זה לא מופיע כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע הן לא בתוספת.

עינב קאבלה: הגוף שציינת לא מופיע בתוספת.

עינב קאבלה: יחד עם זאת התוספת היא תוספת שיכולה לנשום, זאת אומרת, היא לא סגורה מעתה ואילך, אפשר להוסיף עליה באישור השר ואנחנו גם מוסיפים באישור הוועדה.

יצחק פינדרוס: למה לא להכניס את הרשויות המקומיות חוץ מהחינוך?

יצחק פינדרוס: חיפשתי בהגדרות.

יצחק פינדרוס: אין רשויות מקומיות.

יצחק פינדרוס: זה לא תאגיד שהוקם על פי חוק.

עינב קאבלה: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אומר שבתוספת בסוף יש רשויות מקומיות בפועל דרך משרד החינוך.

יצחק פינדרוס: רק בחינוך.

יצחק פינדרוס: זה לא ברור כי הרשם של החינוך פועל מכוח משרד החינוך, עד כמה שאני זוכר ולא מכוח חוק השלטון המקומי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

יצחק פינדרוס: אולי כדאי להוסיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: רני, אני חושבת שלא רציתם להוסיף רשויות מקומיות.

עינב קאבלה: אתם רצים להתייחס?

רני נויבואר: אפשר.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: בוקר טוב.

רני נויבואר: אנחנו לא הכנסנו פנימה את הרשויות המקומיות.

רני נויבואר: אכן, כמו שציינת אדוני, הן באמת לא מופיעות בחוק.

רני נויבואר: לצורך העניין למשרד החינוך יש חריג כי זה משרד החינוך אבל את הרשויות המקומיות כתאגיד – הן לא תאגיד סטטוטורי, הן גוף שחוקק בחוק והוא אורגן אחר – לא הכנסנו אותן.

רני נויבואר: הן לא חלק מההצעה ולכן הוועדות שציינת, גם הן לא בפנים.

יצחק פינדרוס: למה לא להוסיף אותן?

רני נויבואר: אנחנו בעיקרון די נצמדנו לגופים שמפוקחים על ידי מערך הסייבר.

רני נויבואר: אפשר היה להכניס אותן כעניין שבמדיניות, אין מניעה משפטית להכניס אותן, אפשר להכניס אותן אבל בעיקרון התפיסה הייתה שרשויות מקומיות נמצאות ברמת דיגיטציה משתנה ולצורך העניין הן לא כפופות להחלטות מערך הסייבר.

רני נויבואר: לכן לא הצענו לכלול אותן בפנים.

אנדרי קוז'ינוב: יש שם בעיות של אבטחת מידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בעצם מאפשרים כאן שינוי חוקים כללי והמעבר שלהם למתן שירותים בצורה מקוונת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אין לנו כרגע שליטה על איך הם יעשו את זה מבחינת אבטחת המידע, הגנת הפרטיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: כשזה קורה במשרדי ממשלה, יש לנו את ממשל זמין שרוב משרדי הממשלה או כולם, יש איזשהו פיקוח על אבטחת המידע אצלם, כן נוצר מאגר, איך מגנים על הפרטיות, איך מאובטח המידע, איך ההזדהות נעשית.

נירה לאמעי רכלבסקי: אין פיקוח על הרשויות המקומיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: עכשיו לאפשר לתת להן איזושהי הסמכה פתוחה לעשות דברים שקשורים.

יצחק פינדרוס: הבעיה היא שאנשים מנסים לקבל שירותים.

עינב קאבלה: ברציונל אתה לגמרי צודק.

עינב קאבלה: אני חייבת להגיד את דעתי.

יצחק פינדרוס: לפחות לתת להם את האפשרות.

עינב קאבלה: נכון.

יצחק פינדרוס: לפחות בחוק לתת להם את האפשרות.

יצחק פינדרוס: כשאת כותבת משרד ממשלתי, תאגיד, חברה ממשלתית, גם לא כל החברות הממשלתיות.

עינב קאבלה: אני שמחה שהגעת היום אבל אני אעדכן אותך.

עינב קאבלה: חשוב שתדע מה היה כאן בישיבות האחרונות.

עינב קאבלה: עסקנו הרבה דווקא בנושא של תאגיד שהוקם על פי חוק וחברה ממשלתית.

עינב קאבלה: אחרי שהבנו שלגבי משרדים ממשלתיים יחסית אין בעיה ואנחנו על קרקע בטוחה, העלינו את השאלה מה לגבי תאגיד שהוקם לפי חוק וחברות ממשלתיות.

עינב קאבלה: אגב, היום הן לא בתוספת אבל הן יכולות להיכנס לתוספת, והשאלה היא האם אנחנו כאן במקום בטוח מבחינת סייבר והגנת הפרטיות כפי שציינה היועצת המשפטית.

עינב קאבלה: היה כאן דיון שלם כולל ניסוחים שהוכנסו ויוקראו היום שנועדו עוד יותר לתת ביטחון בהקשר להיבטים האלה.

עינב קאבלה: כפי שצוין כאן, הנושא של רשויות מקומיות הוא כנראה אירוע שדרך החוק הזה ספציפית לא ידעו הגורמים הממשלתיים להכניס אותו בנסיבות האלה.

עינב קאבלה: אני כן מסכימה אתך ואני כן חושבת שהיה נכון כמה שיותר לקיים שירותים דיגיטליים, בוודאי ברשויות מקומיות שלפעמים הן אפילו יותר מרשויות ממשלה נותנות שירותים לאזרחים.

עינב קאבלה: אני לא חושבת שיש כאן בכלל חילוקי דעות.

עינב קאבלה: בגלל שהמנגנון של החוק הוא בעצם לעקוף חקיקות שאומרות בלשון שמגבילה מתן שירות שלא באופן פרונטלי, בעתות רגילות ובעתות שגרה הדבר הנכון היה לבוא, לקחת חוק כזה ופשוט לתקן אותו באופן שיאפשר גם שירות דיגיטלי.

עינב קאבלה: מה שקורה כאן זה מעין מסגרת שמאפשרת במקרים כאלה שיש קושי חקיקתי לתת את השירות כשירות מקוון.

עינב קאבלה: הרי אם אין קושי חקיקתי, היום גם רשות מקומית יכולה לבוא ולהחליט שהיא רוצה לעשות לטובת אזרחיה ולטובת תושביה.

יצחק פינדרוס: ועדות מקומיות כבר לא מתכנסות כמעט חצי שנה התנגדויות ואנשים תקועים - אני מקבל כל הזמן תלונות – בדיוק בגלל הדבר הזה.

קראה: התנגדויות בתכנון ובנייה?

יצחק פינדרוס: האמת היא שהחוק לא מגביל.

יצחק פינדרוס: אם את שואת אותי, החוק לא מגביל אבל צריכה להיות קריאת כיוון כי החוק גם לא מגביל בכלל בהתנגדויות לקבל.

עינב קאבלה: זה האירוע כאן.

יצחק פינדרוס: את צריכה לקבל את זה בכתב וללכת הלאה.

עינב קאבלה: זה האירוע כאן.

עינב קאבלה: האירוע כאן הוא במקרים שהחוק מגביל ואז אנחנו באים לפתוח את זה.

עינב קאבלה: אם אתה אומר שיש מקומות שהוא לא מגביל, אני חושבת שדרך הפעולה שם צריכה להיות אחרת כי מה זה יעזור שנגיד כאן שהם יכולים כשהיום הם יכולים והם לא עושים?

יצחק פינדרוס: לא.

יצחק פינדרוס: זאת קריאת כיוון.

יצחק פינדרוס: זה נוהג.

יצחק פינדרוס: יש הרבה דברים שזה נוהג ואף אחד לא רוצה לפגוע בזה.

עינב קאבלה: אני מסכימה.

עינב קאבלה: אני חושבת שצריך לטפל בזה.

יצחק פינדרוס: היועצת המשפטית יודעת, יש דברים שהם נוהג.

יצחק פינדרוס: כולם פוחדים לגעת בזה כי זה נוהג.

עינב קאבלה: אני חושבת שצריך לטפל בזה כדי שהם כן יעשו את מה שמוטל עליהם.

עינב קאבלה: אני רק חושבת שהפלטפורמה צריכה להיות אחרת ואפשר לשתף פעולה גם בדברים האלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ברגע שיש היוועדות חזותית בבתי משפט, ואני חושבת שגם במועצות מקומיות וישיבות עיריות בהן דנים כרגע.

יצחק פינדרוס: לגבי ישיבות עירייה, היה דיון חוקי על זה.

רני נויבואר: יש גם טיוטה לדיון בדיונים של ועדות תכנון.

רני נויבואר: יש כבר משהו בקנה.

יצחק פינדרוס: צריכה להיות קריאה של משרד המשפטים לומר לאנשים לגבי הרשויות המקומיות – על ההיוועדות החזותית ועל המועצה, זו החקיקה – אבל לפחות על הוועדות המקומיות כי האזרחים סובלים.

יצחק פינדרוס: אין קריאת כיוון.

רני נויבואר: יש היום חקיקה בקנה.

יצחק פינדרוס: אולי להבהיר שהחוק לא מאפשר.

יצחק פינדרוס: יכול להיות שלא כולם יודעים את זה.

רני נויבואר: אני רוצה לחדד.

רני נויבואר: יש היום טיוטת חקיקה שלדעתי היא בדרך לכנסת בעניין של ועדות תכנון.

רני נויבואר: כלומר, הדבר הזה הוא בדרך.

רני נויבואר: למיטב הבנתי הכוונה היא לעשות את הדבר הזה.

רני נויבואר: אנחנו כן מנסים, גם במסגרת הנחיית יועץ כפי שהסברנו, לבוא ולהסביר ליועצים המשפטיים שיש להם גמישות גדולה במקום שהמונחים הם ניטרליים.

רני נויבואר: אבל כמובן יכולים להיות גם חילוקי דעות בתוך הממשלה וגם היועץ המשפטי לממשלה שהוא מכריע, הוא יכול להכריע לכל מיני כיוונים.

יצחק פינדרוס: אני אשמח אפילו לקבל הבהרה שלכם ואני אוציא את זה לראשי הרשויות כי התחושה היא בסוף שהאזרחים עומדים בפני שוקת שבורה.

יצחק פינדרוס: עומד יועץ משפטי בעירייה והוא אומר שהוא בודק, הוא עוד לא למד את הנושא וכולי.

עינב קאבלה: אני רוצה לשכלל את ההצעה שלך דווקא משום שאנחנו כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה.

עינב קאבלה: נצא בקריאה של הוועדה, כולנו יחד, לכל רשות או גוף ציבורי שיודע ויכול ולא קיימת לו מניעה חוקית לקיים שירות באופן דיגיטלי ומקוון, לעשות כן לא בעוד שנה אלא כמה שיותר מהר כי האזרחים צריכים את הדבר הזה כמה שיותר מהר, כמובן תוך שמירת כל הכללים של אבטחת מידע והגנת הפרטיות, כי גם כשהאזרח רוצה, צריך לשמור עליו גם בדרך המקוונת שלא יאונה לו כל רע מהיבטים אחרים.

עינב קאבלה: כל מי שנמצא כאן, ואני בטוחה שגם מי שלא נמצא כאן, יצטרך לקריאה הזאת שלנו.

עינב קאבלה: תודה לך חבר הכנסת פינדרוס.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף ההגדרות, בהגדרת הגורם הממונה, יש לנו את הסעיף המקורי ונוסח חלופי שהציעה הממשלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הממשלה מנסה בהצעתה לתת מענה גם לנושא של רמת האינסטנציה שמהווה הגורם הממונה, בין היתר כדי לענות על עניינים של אבטחת מידע לעתיד בכל מה שקשור לתאגידים וחברות ממשלתיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקרא את זה קודם ואז נסביר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח החלופי.

עינב קאבלה: זה לפני התיקונים?

עינב קאבלה: כמדומני אמרנו שזה טור ד'.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מופיע בסוף ההגדרה.

עינב קאבלה: אנחנו לא משאירים את זה ברישה?

רני נויבואר: כל אחד מאלה, לפי העניין, כמפורט בטור ד' לתוספת הראשונה.

רני נויבואר: אמרנו שנחליף את המילים "כפי שנקבע" ונאמר "נקבעו בטור ד' בתוספת הראשונה".

נירה לאמעי רכלבסקי: בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו נשים את זה ברישה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הנוסח החלופי שמונח בפנינו?

נירה לאמעי רכלבסקי: "הגורם הממונה" – כל אחד מאלה, לפי העניין, כמפורט בטור ג' לתוספת הראשונה:

נירה לאמעי רכלבסקי: לעניין שירות חיוני שאופן נתינתו נקבע בתקנות ואינו מהשירותים המנויים בפסקה (1) – השר או גורם אחר המוסמך להתקין את התקנות האמורות או עובד הגוף הציבורי בעל תפקיד בכיר בו, שכל אחד מהם קבע כגורם ממונה לעניין זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: את "כפי שנקבעו בטור ד' בתוספת השנייה" נעביר לרישה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה אומר שברגע שנפתחת התוספת – בעזרת השם בעתיד - ואולי ייכנסו בה תאגידים וחברות ממשלתיות וחברות בנות, מי שעדיין יהיה הגורם הממונה יהיה השר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם רוצים להסביר את הסיבה שהצעתם את הנוסח הזה?

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: מאחר והובע חשש בוועדה לעניין הכפיפות של אותם גופים להחלטות מערך הסייבר, בעצם מה שהצענו זה שהשר יהיה הגורם שהוא זה שיהיה בעל הסמכות, מחמת זה שזה נותן יותר דגשים לגבי אבטחת הסייבר.

רני נויבואר: זה לא בהכרח הופך את התאגיד הסטטוטורי, את החברה לכפופי הנחיות מערך הסייבר אבל זה בהחלט מחדד את ההבנה שהשר צריך לקחת את זה בשיקולים שלו בהתאם לחששות שהובעו בוועדה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: לפני שנעבור הלאה, עורך דין עמית אשכנזי ממערך הסייבר מבקש להתייחס להערה לגבי השלטון המקומי.

עינב קאבלה: אנחנו נשמח להתייחסותו.

עמית אשכנזי: תודה גברתי.

עמית אשכנזי: ראיתי שהוועדה כבר עברה הלאה, אז אני לא בטוח שזה עוד רלוונטי.

עינב קאבלה: אם זה יכול לעזור לאזרחים, זה עדיין חשוב לנו.

עמית אשכנזי: שוב, האתגר היה, כפי שתיארנו, שאנחנו מחפשים את הדרך לגרום גם לשלטון המקומי להפנים את סיכוני הסייבר ובשונה מהשלטון המרכזי שכפוף להחלטות הממשלה, בשלטון המקומי נדרש איזשהו הסבר טיפה יותר עשיר, גם מול משרד הפנים.

עמית אשכנזי: אלה לא דברים בלתי אפשריים.

עמית אשכנזי: יתכן שבעתיד אם הוועדה תרצה להרחיב את החוק גם לאזורי השלטון המקומי, ניתן יהיה למצוא את הסעיף האחד או השנים הנדרשים כדי לבטא את הדבר הזה כי לגבי שלטון המרכזי, כפי שהסברנו וכפי שכרגע הסבירה גם חברתי גברת נויבואר, יש לנו מסמך שמסביר איך לממש את החוק הזה שהוא בשלבי סיום.

עמית אשכנזי: אנחנו מחכים שהחוק ייחתם כדי לוודא שהוא תואם את הלשון של החוק ואותו נוציא למשרדי הממשלה, אבל את אותו מסמך לא נוכל להוציא לשלטון המקומי עם אותו מעמד משפטי מהסיבה שהמסגרת המשפטית שלהם שונה.

עמית אשכנזי: רק לדייק.

עמית אשכנזי: לנו כמובן אין שום התנגדות לשירותים דיגיטליים.

עמית אשכנזי: הנקודה היא שהניסיון מלמד לצערנו שלא כל הרשויות המקומיות מפנימות את הסיכונים באותה צורה, וכפי שגברתי אמרה בסוף עלולים האזרחים לצאת נפגעים בכל מיני אירועים של מידע שדולף או שירותים שניתנים בצורה לא טובה וכולי.

עמית אשכנזי: תודה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: אנחנו עדיין כמובן חושבים שנכון לייצר מערכת דיגיטלית גם ברשויות לטובת האזרחים וכמובן גם את זה בזהירות הנדרשת.

עינב קאבלה: אין ספק שזה מצריך דיון נפרד ולא במסגרת החוק הזה.

עינב קאבלה: בבקשה, נמשיך הלאה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו עוברים להגדרת "שירות חיוני".

עינב קאבלה: את הגדרת "הוועדה" את לא מקריאה שוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו ושום דבר לא השתנה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהגדרת שירות חיוני, יש לנו הצעה חדשה של הממשלה לגבי הגדרת השירות החיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקרא את כל ההיגד.

נירה לאמעי רכלבסקי: "שירות חיוני" – שירות שנועד להבטיח את ביטחונו התעסוקתי והכלכלי של אדם וכן את בריאותו ואת רווחתו ואת זכויות היסוד שלו, הניתן לפי חיקוק בידי גוף ציבורי, למעט שירות הניתן על ידי ערכאה שיפוטית או הכרוך בהפעלת סמכות מעין שיפוטית, המנוי בטור א' לתוספת הראשונה.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: באחד מהדיונים הקודמים עלתה השאלה לגבי הנוסח.

רני נויבואר: אנחנו כממשלה חשבנו שאפשר להרחיב אותו מעט וגם באמת היו נקודות מסוימות בתוך התוספת שנכנסו בצורה פחות מיטבית לתוך המילים שהיו.

רני נויבואר: לכן חיפשנו מונח שיחליף את זכויות האדם עליו דיברנו ועורכת הדין טל גז ממשרד המשפטים, שהיא ראש המחלקה להבניית החקיקה, הציעה את המילה זכויות היסוד שלו.

רני נויבואר: מכאן הנוסח.

רני נויבואר: את המילה "סוציאלי" פשוט תרגמנו ל"רווחה".

רני נויבואר: היתר אלה תיקונים שנועדו כדי להכניס את כל רשימת הדברים האלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: התיקון שאומר "הניתן על ידי הערכאה שיפוטית", הכוונה שכל דבר שישבו איזשהו שירות שכרוך במזכירות בית משפט, לא רק החלטה שיפוטית אלא אפילו פנייה למזכירות בית משפט שמופיעה באחד החוקים שבתוספת, והיא מופיעה, היא לא דבר שנמצא בסמכות הגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שם בתי המשפט יחליטו מה הם ממשיכים לתת ומה הם יכולים לתת.

אנדרי קוז'ינוב: זה בסמכות בית המשפט להחליט האם זה ניתן מרחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה כולל גם שירותים שהם לאו דווקא הפעלת סמכות שיפוטית אבל איזושהי פנייה לבית משפט או לערכאה שיפוטית.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל שירות שניתן על ידי ערכאה שיפוטית.

נירה לאמעי רכלבסקי: והפעלת סמכות מעין שיפוטית.

רני נויבואר: יש גופים שיש להם סמכות מעין שיפוטית.

רני נויבואר: הם לא חלק מהרשות השופטת וגם להם לפעמים יש סדרי דין משל עצמם ואין שום כוונה בחוק הזה לגבור על אותן הוראות קונקרטיות שניתנות לסמכויות מעין שיפוטיות.

רני נויבואר: הן כולן בחוץ.

נירה לאמעי רכלבסקי: נעבור לסעיף 2 שגם בו היו שינויים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כותרת החוק - אנחנו כתבנו תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה כפוף לנסחות הכנסת בסופו של דבר אבל אני אקריא שוב את הסעיף כמקשה אחת.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקבעו בחיקוק הוראות לעניין אופן מתן שירות חיוני מסוים שתכליתן היא אחת או יותר מהתכליות המפורטות בתוספת השנייה, ושוכנע הגורם הממונה כי לא ניתן לפי אותן הוראות לתת את השירות בשל מצב החירום – אנחנו נגדיר את מצב החירום בנפרד– או שהשירות לפי אותן הוראות אינו נגיש לציבור במידה מספקת בשל מצב זה, רשאי הגורם הממונה לקבוע, בתקופת תוקפה של הכרזה על מצב חירום בשל נגיף הקורונה לפי חוק סמכויות מיוחדות (בסעיף זה – הכרזה על מצב חירום) כי על אף הוראות אותו חיקוק, הגוף הציבורי רשאי לתת שירות זה כשירות מרחוק בהתאם להוראות שיקבע הגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא יקבע הגורם הממונה הוראות לפי סעיף קטן זה אלא אם כן שוכנע כי אין במתן השירות מרחוק לפי אותן הוראות כדי לפגוע בתכלית העומדת בבסיס אופן מתן השירות החיוני לפי אותו חיקוק ובכלל זה השפעת מתן השירות מרחוק על נושאים כגון הסתמכות צד שלישי, מהימנות מסמכים והשפעה על דיני הראיות ולאחר שביצע תהליך מתועד של ניהול סיכונים שבו שקל לצד החשיבות שבמתן השירות, את הסיכונים הכרוכים במתן השירות מרחוק, ונקט אמצעים להקטנתם ובכלל זה אמצעים הקשורים להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אצל חלקכם כתוב לאבטחת מידע, אבל רציתי שזה יהיה קונסיסטנטי עם ההמשך ולכן שיניתי להגנת סייבר, הזדהות בטוחה ואבטחת המידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אלה שלושה נושאים שמתייחסים אליהם באופן נפרד.

עינב קאבלה: אין בעיות עם סעיף קטן (א)?

רני נויבואר: יש הסכמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהחלטתו על מתן שירות חיוני מרחוק לפי הוראות סעיף קטן (א), רשאי הגורם הממונה לסטות מהדרישות הקבועות בחיקוק לעניין נוכחות פיזית של אדם, הזדהות של אדם, בחינת מהימנות של אדם הנדרש לצורך מתן השירות, העדה על הסכמה באופן מסוים, חתימה או המצאה בדרך מסוימת והכול בכפוף לווידוא קיומן של התכליות המנויות בתוספת השנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף (ג) הוא סעיף שהוועדה ביקשה להוסיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקבעו ההוראות לעניין אופן מתן שירות חיוני מסוים כאמור בסעיף קטן (א), הן בחוק והן בתקנות, והגורם הממונה אינו הגורם המוסמך להתקין את התקנות, לא יקבע אותו גורם ממונה הוראות לעניין אופן מתן השירות מרחוק לפי סעיף קטן (א) באופן המשנה את הוראות החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוא כבר לא יכול לשנות את הוראות החוק על אותן תכליות ועניינים.

אנדרי קוז'ינוב: הגורם המונה הוא מישהו שהוא שבפועל והגורם המוסמך הוא השר.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה המדרג הנורמטיבי.

נירה לאמעי רכלבסקי: 2א.

נירה לאמעי רכלבסקי: אופן מתן שירות חיוני מרחוק

נירה לאמעי רכלבסקי: בהוראות יינתן מענה הולם למקבלי השירות החיוני שעשוי להיות להם קושי לעשות שימוש בשירות מרחוק וכן לאנשים עם מוגבלויות שונות – אולי זה ישתנה לאנשים עם מוגבלות מסוגים שונים - לרבות ביצוע התאמות במתן השירות.

אנדרי קוז'ינוב: לעניין ההנגשה השפתית.

אנדרי קוז'ינוב: דיברנו על כך בישיבה הקודמת.

עדי שיינבך: בדיון הקודם נשאלנו לגבי היכולת.

אנדרי קוז'ינוב: שזה הסעיף שמחובר גם למוגבלויות.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: נשאלנו לגבי היכולת.

עדי שיינבך: התשובה שקיבלנו מנציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות היא כי הוראות החוק אמורות לחוק באופן זהה גם על שירות שניתן באופן זהה והם לא מצאו לנכון להוסיף כאן איזשהו משפט פוזיטיבי נוסף או להטיל כאן חובה פוזיטיבית נוספת על החובות המנויות שם.

עדי שיינבך: לגבי היכולת הטכנית להספיק להנגיש לשפות נוספות, זה ככל הנראה משתנה משירות לשירות או ממשרד למשרד בהתאם לעומסים של אותו משרד אבל בכל מקרה החובה היא אותה חובה.

עדי שיינבך: מידע נוסף מעבר לזה, לצערי אין לי יכולת לספק בשלב זה אלא רק לומר שאכן החובה ממשיכה לחול גם בשירות שניתן באופן זה.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, לא נוכל לדרוש כאן איזושהי צורה של הגשה.

עינב קאבלה: אם אני מבינה נכון, יש לך את זה כדרישה כללית, לאו דווקא לאנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: יינתן מענה הולם למקבלי השירות החיוני שעשוי להיות להם קושי לעשות שימוש בשימוש מרחוק.

עינב קאבלה: הרי שפה היא קושי.

אנדרי קוז'ינוב: זו הגדרה מאוד מרחיבה ולרוב לא יימצא כאן מענה.

עינב קאבלה: נכון שזו לא התייחסות ספציפית.

עינב קאבלה: השאלה אם זה משהו יישומי.

אנדרי קוז'ינוב: לכן שאלתי.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שזה לא כל כך יישומי וזה וולנטרי ממשרד למשרד.

אנדרי קוז'ינוב: ברגע שהדבר הוא וולנטרי, יש נטייה פחות לקיים אותו.

אנדרי קוז'ינוב: בסדר.

אנדרי קוז'ינוב: אני די מבין שאי אפשר לכפות על המשרדים בתקופת הזמן הזאת ובסד הזמנים הזה.

יצחק פינדרוס: אני מבין שהחוק הזה הוא לתת אפשרות.

יצחק פינדרוס: אולי נצטרך להגיש הצעת חוק לחייב אותם.

אנדרי קוז'ינוב: לא הכול אפשר להנגיש.

אנדרי קוז'ינוב: לא את כל המסמכים אפשר להנגיש.

אנדרי קוז'ינוב: זה הכיוון.

יצחק פינדרוס: לחייב במסגרת האפשרויות.

עינב קאבלה: לכן אני אומרת של-סטאדי סטייט, אין ספק שצריך לחייב יותר ולעשות את זה פחות לבחירתו של משרד.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה שלך שגם השירות המקוון יינתן באופן שיהיה באמת נגיש לכולם.

אנדרי קוז'ינוב: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן עברנו למקוון אבל חלק לא מצליחים לקרוא.

אנדרי קוז'ינוב: נכון.

יצחק פינדרוס: אני אתן דוגמה.

יצחק פינדרוס: אני נכנסתי לכנסת, פוטרתי ממקום העבודה שלי ואני רוצה לקבל את הפיצויים שלי.

יצחק פינדרוס: אתה לא יכול להגיש את זה מקוון.

יצחק פינדרוס: אתה בא פיזית ומגיש את זה בחוץ במודיעין, אתה גם לא יודע מה להגיש, אתה בא שלוש פעמים.

יצחק פינדרוס: אני באתי ארבע פעמים למודיעין בחוץ על משהו שטותי שכולם יודעים.

עינב קאבלה: וזה כשאתה דובר עברית.

יצחק פינדרוס: גם לא נותנים להיכנס כי ירדו ב-30 אחוזים מהעובדים אבל גם לא נותנים לך לשלוח במייל וגם אין עם מי לדבר.

יצחק פינדרוס: ארבע פעמים הלכתי פיזית, כמעט הפסדתי כאן הצבעה, ודרך אגב, עד עכשיו לא קיבלתי תשובה.

יצחק פינדרוס: הזוי.

עדי שיינבך: זאת בדיוק מטרת החוק.

עינב קאבלה: חבר הכנסת פינדרוס, כרגע נתת הצדקה לחוק הזה.

יצחק פינדרוס: אני לא בטוח כי מבחינתם זה רצוני.

יצחק פינדרוס: לדוגמה, תיאום מס, מעל 325 מגישים לא מקוון.

יצחק פינדרוס: הם יכולים על פי החוק, זו החלטה שלהם.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, גם כשהם יכולים על פי החוק, וזה מה שחבר הכנסת העלה, יש בעיה.

יצחק פינדרוס: גם כשהם יכולים על פי החוק, הם משחקים עם זה.

עינב קאבלה: הוא העלה את נושא השפה.

אנדרי קוז'ינוב: אני העליתי את נושא השפה אבל גם אתה צודק.

אנדרי קוז'ינוב: ברגע שמשהו וולנטרי לחלוטין, תמיד הנטייה היא להמעיט ביכולת.

רני נויבואר: זו הסיבה שאנחנו עושים את החוק.

יצחק פינדרוס: לביטוח לאומי כאשר אי אפשר להגיש מקוון ויש לך אפשרות לשלוח במייל.

יצחק פינדרוס: זה באותו חוק.

יצחק פינדרוס: הוא אומר, שלח לי במייל ואני אענה לך.

יצחק פינדרוס: זה נכון, לא הגשת את זה מקוון.

יצחק פינדרוס: הוא אומר שאתה מגיש את זה, שולח במייל את הקבצים, אני אכניס לך ותחזור בחזרה, כאילו אני השומר בכניסה.

יצחק פינדרוס: ביטוח לאומי כבר היה יותר יצירתי.

יצחק פינדרוס: יש בעיה במערכת.

יצחק פינדרוס: זאת אומרת, גם מה שהם יכולים, הם לא עושים ויכול להיות שצריך קצת יותר לעדכן אותם כדי שיהיו יותר מחויבים.

רני נויבואר: הכוונה של החוק הזה היא שהם יעשו אלא שצריך לקחת בחשבון שלמדינה יש תעדופים כשהיא מכשירה את השירותים.

רני נויבואר: היא כאילו עושה את זה לפי איזה פרוטוקול וצריך להחליט איזה שירות נכנס קודם ואיזה שירות נכנס אחר כך.

רני נויבואר: בעיקרון אנחנו בעד.

רני נויבואר: אנחנו עושים הכול כדי שהמדינה תעבור לדיגיטציה.

עינב קאבלה: אני חושבת שגם התקופה הזאת, עם כל הרע שבה, בסופו של דבר תוביל לזה.

אנדרי קוז'ינוב: יש גם עשרות אלפים שהם לא דוברי השפה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הבא, סעיף 2א(ב) אני חושבת שהוא אמור להיכנס לסעיף 2.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה התייחס במקור לסעיף 2 הרגיל.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא צריך להיכנס לסעיף 2 הרגיל כי הוא מדבר על 2(א) הרגיל.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: זה בעצם צריך להיות (ה).

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה יהיה סעיף 2(ה).

עינב קאבלה: כאילו הסעיף קפץ קדימה אבל הוא צריך ללכת אחורה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא מתייחס לסעיף 2(א) הרגיל.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף לגבי מערך הסייבר ירד.

נירה לאמעי רכלבסקי: 3.

נירה לאמעי רכלבסקי: פרסום ומען לפניות הציבור

עינב קאבלה: סעיף א רבתי?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: 2 ו-2(א).

נירה לאמעי רכלבסקי: שני הסעיפים הקודמים שחולקו.

נירה לאמעי רכלבסקי: שני הסעיפים שמדברים על מתן השירות החיוני.

עינב קאבלה: מה שצריך לפרסם, זה עניין הפיכתו של שירות לשירות מרחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, אבל יש כאן את ההתייחסות לאנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: נכון, שזו התייחסות שצריכה לחול על הגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ליתר ביטחון צריך להתייחס לשני הסעיפים, גם 2 וגם 2א.

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם כל מה שכתבנו למעלה לגבי השירות מרחוק.

עינב קאבלה: לדעתי זה טור ה'.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: את צודקת.

עינב קאבלה: טור ד' זה הגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

עינב קאבלה: לגבי הסיפה של 3(א), אנחנו בעצם מחכים להתייחסות כאן כדי לדעת מה הנוסח.

רני נויבואר: אנחנו נוודא שוב שכתבנו את הדברים כפי שהם צריכים להיות כתובים.

נירה לאמעי רכלבסקי: 4.

נירה לאמעי רכלבסקי: ביקורת שיפוטית על החלטת גורם ממונה לפי חוק זה ניתן לעתור או לערער לערכאה המוסמכת לפי החיקוק שבו נקבעו הוראות לעניין אופן מתן השירות החיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: בדונה בהחלטה כאמור תקיים הערכאה המוסמכת ביקורת שיפוטית על ההחלטה.

עינב קאבלה: תסבירו בבקשה את הסעיף הזה.

רני נויבואר: הייתה מחשבה שאם יש צורך לעתור, עם מישהו מתנגד וחושב שהאופן שבו צו השירות וניתנו ההוראות הוא לא האופן הנכון וזה לא עומד בחובות המינהליות הרלוונטיות, כי הרי זה כפוף לסמכות ולסבירות ולכללים של דו-פרוסס, המשמעות היא שזה צריך להיעשות באמצעות הערכאה המוסמכת באותו חיקוק ולא ללכת לבג"צ.

רני נויבואר: יש כוונה היום להוריד את הסמכויות מבג"צ להקלות מינהליות אחרות.

עינב קאבלה: דוגמה.

עדי שיינבך: אנחנו יכולים לחפש ולתת דוגמה קונקרטית.

עינב קאבלה: צוואה ודברים כאלה.

רני נויבואר: זה בתי משפט אזרחיים אבל הערעור המינהלי, יכול להיות שכן יעלה לבג"צ, אבל בשירותים מינהליים הרבה פעמים כן כתוב בחוק מי היא אותה ערכאה מןסמכת, איזה בית משפט מינהלי, האם זה שלום, מחוזי או משהו מיוחד ולכן ילכו לשלום או למחוזי ולא לבג"צ.

רני נויבואר: זה פשוט מסגרת הסטת עתירות מבג"צ למטה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר להסביר לגבי הסיפא?

רני נויבואר: ביקורת שיפוטית.

רני נויבואר: המשמעות היא שהיא לא מנהלת את הדיון לפי הכללים המינהליים שמדברים על התערבות בתוך שיקול דעת מינהלי ולא מלכתחילה.

רני נויבואר: כלומר, לא כמו בתיק אזרחי שבו שיקול הדעת הוא שיקול דעת שלא מניח את חזקת התקינות המינהלית.

רני נויבואר: רמת המעורבות היא כמו ביקורת מינהלית ולא להבדיל מביקורת אחרת.

נירה לאמעי רכלבסקי: רק לוודא.

נירה לאמעי רכלבסקי: בתוספת, אחרי שעשינו שינויים, נשארו רוב הגורמים הממונים לפי תקנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה לוודא שהנוסח לעניין הזה שהערכאה המוסמכת היא בחוק המסמיך.

רני נויבואר: נכון.

רני נויבואר: היא לפי החיקוק בו נקבעו ההוראות.

רני נויבואר: את יכולה לומר "או לפיו".

נירה לאמעי רכלבסקי: בדרך כלל זה יהיה לפי החיקוק שבו נקבעו ההוראות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה יהיה בחוק הראשי ולא בתקנות.

רני נויבואר: נכון.

עינב קאבלה: אגב, לאור מה שאת מתארת זה יכול להיות ערעור?

עינב קאבלה: כי כתבתם לעתור, לערער.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: זה יכול להיות גם בערעור מינהלי.

רני נויבואר: כך אני מבינה את הדברים.

נירה לאמעי רכלבסקי: 5.

נירה לאמעי רכלבסקי: שמירת דינים אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מההוראות לפי חוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981.

נירה לאמעי רכלבסקי: 6.

נירה לאמעי רכלבסקי: שינוי התוספות

נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים רשאי, בצו, באישור הוועדה, לשנות את התוספת השנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זו התוספת שמגדירה את אמות המידה, את שיקול הדעת למתן השירות החיוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: 7.

נירה לאמעי רכלבסקי: ביצוע שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: 8.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק ההוצאה לפועל- הוראת שעה

עינב קאבלה: הסבר בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: זה משהו שעוד לא הספקנו לדון בו.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה סעיף חדש.

רני נויבואר: אני אסביר.

רני נויבואר: יש בזה קצת היסטוריה.

רני נויבואר: חוק ההוצאה לפועל בעבר מנע מאנשים שרצו להגביל אותם כדי שהם ישלמו את החובות, שזה עניינו של סעיף 66א, רצו להגביל אותם מפעילויות שונות על מנת לגרום להם לשלם את החוב.

רני נויבואר: חוק ההוצאה לפועל קובע בסעיף 66 מה הרשם יכול לקבוע לגבי אותו חייב על מנת שהוא ישלם את החוב.

רני נויבואר: כל מיני דברים שלוחצים, סנקציות מסוימות.

רני נויבואר: בעבר הרשם יכול היה לשלול מהחייב שימוש בכרטיסי אשראי וכתבו שם כרטיס חיוב.

רני נויבואר: כרטיס חיוב, לפי הגדרתו בחוק כרטיסי חיוב, זה בעצם כולל את כל סוגי הכרטיסים.

רני נויבואר: כאן אני אתמקד בענייננו שזה בעצם מה שנקרא כרטיס לחיוב מיידי.

רני נויבואר: כרטיס לחיוב מיידי הוא כרטיס לא מאוד נפוץ בארץ שבעצם מנפיקים אותו ללקוח, זה בדרך כלל כרטיס שהבנק מנפיק והלקוח לא מקבל בו אשראי.

רני נויבואר: כלומר, אם לצורך העניין הלקוח נכנס לחנות, המשמעות היא שכשהוא מעביר אותו בחנות, החיובים יורדים מיידית.

רני נויבואר: יש לכרטיס הזה כל מיני יתרונות.

רני נויבואר: זה כרטיס נפוץ בעולם אבל פחות נפוץ בארץ חוק ההוצאה לפועל בעבר מנע מאנשים להחזיק כרטיסי אשראי וכרטיסי חיוב - הרשם היה יכול למנוע זאת – מתוך הדגש שאנשים מדברים בארץ על כרטיס אשראי שזה כרטיס שנקרא תשלום נדחה.

רני נויבואר: במסגרת חוק האיסור על שימוש במזומן, הייתה הבנה שצריך לתת אמצעי תשלום למזומן גם לציבור שלצורך העניין אין לו כרטיסי אשראי.

רני נויבואר: בדרך כלל זה ציבור, יש ממנו אחוז מסוים של אנשים שמעדיפים לעבוד עם כרטיסי דביט בגלל שזאת התנהלות פיננסית יותר בשליטה ורובם אנשים שלא יקבלו אשראי במערכת הבנקאית ולכן ממילא הדרך שלהם להגיע לכרטיסים היא באמצעות כרטיס החיוב המיידי.

רני נויבואר: הייתה הבנה שרוצים לתת את הדבר הזה אבל קבעו שם תנאי והתנאי אומר שהרשם יכול לאסור על כרטיסים אחרים אבל הוא יכול לאפשר את הכרטיס הזה ובלבד שהוא עומד מול יתרת זכות בחשבון.

רני נויבואר: כלומר, אם לצורך העניין הכרטיס עובר בחנות, המשמעות היא שצריך לוודא שיש יתרת זכות בחשבון וזה לא מול מסגרות אשראי כדי לא לעודד את החייבים לרכוש לעצמם מסגרות אשראי.

רני נויבואר: זה היה המצב ערב הקורונה.

רני נויבואר: מה שקרה זה שמחמת הקורונה אנשים גם היו בסגר אבל גם נמנעו ללכת לחנויות צומצמה הפעילות של המערכת הבנקאית.

רני נויבואר: התחוור שאותו תיקון שנעשה בחוק ההוצאה לפועל, הוא לא מספק.

רני נויבואר: כל חייב שיש לו לצורך העניין מסגרת אשראי, הוא לא יכול לרכוש לעצמו כרטיס חיוב מיידי כי החברות אמרו שהן לא יודעות במועד ההנפקה אם יש לו יתרת זכות או אין לו, אם הוא פועל מול מסגרת אשראי או לא פועל מול מסגרת אשראי ולכן לצורך העניין הן לא יכולות להנפיק לו את הכרטיס כי הן לא יודעות אם הןלא עוברות על החוק.

רני נויבואר: לכן החברות המנפיקות דרשו מהמערכת הבנקאית לתת אישור שאין מסגרת אשראי בחשבון.

רני נויבואר: כלומר, אדם שרצה לקבל כרטיס חיוב מיידי, המשמעות היא או שהוא היה צריך לוותר על מסגרת האשראי באופן כולל או שהוא ממשיך להתנהל במסגרת האשראי אבל עם מזומן.

רני נויבואר: כאשר סניפי הבנק החלו להיסגר והיה רצון לקדם את כרטיסי החיוב המיידיים כדי שכל מי לא מחזיק כרטיס אשראי תהיה לו אפשרות למשוך את הכספים האלה לא דרך הפקיד ומצד שני לאפשר לו לעשות עסקאות מרחוק, כי הרי אתם זוכרים שכאשר סוגרים, המשמעות היא שאנשים נוטים לעבור לרכישה מקוונת, אז כדי לאפשר לאנשים נגישות לאותו כרטיס, הבינו שיש כאן איזושהי מגבלה.

רני נויבואר: במסגרת תקנות שעת חירום שהממשלה התקינה ערב פסח, בעצם הסירו את המילים האלה "שלא נגד יתרת זכות" ואפשרו לשווק את הכרטיסים האלה גם לאנשים שיש להם מסגרות אשראי כדי להגביר את הנגישות לאמצעי התשלום הזה.

רני נויבואר: התקנות פקעו לפני כשלושה שבועות ואנחנו מבקשים מהוועדה הנכבדה לאשר את אותה הסרת מגבלה לתקופה נוספת של שישה חודשים, ואם השר יביא תקנות בפני הוועדה, לעוד שלושה חודשים נוספים, כאשר בין השאר התקווה היא שבאותו זמן גם נוכל לפתור את זה טכנית, כך שיהיה איזשהו חיווי כאשר נכנסים לחנות וכאשר מעבירים את הכרטיס, אם מהצד השני יש מסגרת אשראי או יתרת זכות ואז העסקה תוכל להיות מבוצעת, אם יש יתרת זכות ואז הכרטיסים אלה כן יונפקו לציבור שזקוק להם.

עינב קאבלה: זה פתרון שצפוי שיקרה תוך שלושה חודשים?

רני נויבואר: תוך שישה חודשים עם הארכה של שלושה חודשים.

רני נויבואר: התקווה היא שכן.

רני נויבואר: כלומר, התחילו בדיקות ראשוניות לראות אם אפשר לעשות את זה.

רני נויבואר: הרעיון הוא כן לאפשר את השימוש בכרטיסים האלה בפרט בעת הזו.

רני נויבואר: אם לא תהיה מגבלה טכנית, או שהמוצר הזה לא יהיה או שנצטרך להביא תיקון חקיקה משמעותי יותר שיוכל לתקן את זה מכאן ולהבא.

רני נויבואר: הכוונה כרגע היא כן לנסות למצוא פתרון טכנולוגי.

אנדרי קוז'ינוב: זה סוג של הכלאה בין נושאים ודברים.

רני נויבואר: נכון, כי החוק הזה כולל שני סעיפים שנוגעים לנגישות פיננסית שהם לא שירותים שהממשלה נותנת אלא שירותים שנותנים גופים פרטיים, שזו המערכת הבנקאית וחברות כרטיסי האשראי.

אנדרי קוז'ינוב: אבל אם אמרת שרוב הכרטיסים האלה של חיוב מיידי מונפקים על ידי הבנקים, איך זה שהבנק לא יודע אם יש מסגרת אשראי?

רני נויבואר: בעולם זה מונפק.

רני נויבואר: בארץ גם על ידי כרטיסי האשראי.

עינב קאבלה: הבעיה היא לא שהבנק או חברות האשראי, אם הבנתי נכון, אלא שבחנות הם לא יודעים.

רני נויבואר: נכון.

רני נויבואר: הם לא יודעים אם כרגע, בגלל שהיום הפרוטוקול של המידע, אותו פרוטוקול שמאשר לכם כשאתם נכנסים ומעבירים את הכרטיס, הוא נותן חיווי עסקה מאושרת.

רני נויבואר: היום הוא לא יודע לקרוא אם יש יתרת זכות או יתרת חובה.

רני נויבואר: לכן הם לא יודעים לאשר בשלב העסקה.

רני נויבואר: הם חייבים לאשר את זה בשלב ההנקה.

רני נויבואר: ובשלב ההנפקה חברות כרטיסי האשראי שבארץ – אתה צודק אדוני – הן עובדות בעיקר עם הבנקים, הן לא יודעות לעשות את זה באופן ספציפי, אז הן חייבות לעשות את זה באופן גנרי כי הן לא רוצות לעבור על החוק וזה משהו שפוגע בתפוצה של הכרטיס שבסך הכול הן תחליף מזומן לא רע.

רני נויבואר: התשלום הוא מיידי גם מבחינת הצרכן וגם מבחינת החנות.

אנדרי קוז'ינוב: בינתיים כל מה שאמרת לפני כן על החייבים ואנשים שאין להם מסגרות אשראי, אלה בדרך כלל אנשים בעלי חובות וזה די מעודד אותם לנפח את המסגרות האלה.

רני נויבואר: היום מסיבות אחרות האנשים חיים בתוך מסגרות ואני מניחה שזה משתי סיבות.

רני נויבואר: האחת, מעשית, כי אין להם כסף והם לא יודעים לכסות את המסגרות, הם לא מצליחים לכסות את המסגרות, ושנית, זה נכון, היום בחוק, בעיקרון, אנשים יכולים לחיות בתוך מסגרת אשראי.

אנדרי קוז'ינוב: כן, אבל הכרטיס הספציפי הזה הוא מעודד את האנשים להסתכן יותר במסגרת האשראי.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: לכאורה התוספת בחוק היא נגד יתרת זכות והייתה אמורה לעודד אותם לא להחזיק מסגרות אשראי, אבל אני חושבת שזה לא עניין של לעודד או לא לעודד אלא ברוב המצבים זו פשוט שאלה של יכולת.

רני נויבואר: יש אנשים שמתוחכמים דיים כדי להתנהל כך ואני חושבת שאם היו עושים בדיקה, אולי היו מגלים שזה בעצם עניין של יכולת.

רני נויבואר: אנשים שקועים בחובות, אז הם שקועים בחובות.

רני נויבואר: הרעיון הוא כן לאפשר להם להחזיק את הכרטיסים האלה כדי למעט בצורך שלהם להגיע לפקיד הבנק ולאפשר להם שירותים מרחוק.

עינב קאבלה: אמרת שהתיקון הזה היה בתקנות שעת חירום.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: בתקנות שעת חירום.

עינב קאבלה: אני מניחה שזה מסונכרן עם ההוצאה לפועל.

רני נויבואר: זה מסונכרן עם ההוצאה לפועל, כן, וזו עמדה של שר המשפטים שנדרש לעניין.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה חל על כל החייבים.

רני נויבואר: חל על כל החייבים לגביהם חל סעיף 66.

נירה לאמעי רכלבסקי: אין איזושהי הבחנה בין חייבים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני יכולה לדמיין שראש ההוצאה לפועל נוקט בסנקציה כזאת מול חייבים מסוימים, אולי בדיני מזונות, תשלומי מזונות.

רני נויבואר: האמת היא שאני לא יודעת את התשובה.

רני נויבואר: אפשר לשאול את ההוצאה לפועל.

עינב קאבלה: הם אתנו כאן?

רני נויבואר: הם אמורים להיות.

איילת חאקימיאן: נבדוק אם ענת ליברמן ב-זום.

עינב קאבלה: נבדוק.

עינב קאבלה: בינתיים נקרא את סעיף קטן (ב).

נירה לאמעי רכלבסקי: שר המשפטים רשאי, בצו, באישור הוועדה, להאריך את התקופה האמורה בסעיף קטן (א) בשלושה חודשים נוספים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אנחנו רוצים שההוראה היוצאת דופן הזאת תמשיך, אנחנו בודקים אותה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם מבקשים להאריך את התקופה, זה עובר את אישור הוועדה.

עינב קאבלה: עורכת הדין ענת ליברמן מרשות האכיפה והגבייה.

עינב קאבלה: את אתנו?

ענת ליברמן: כן.

ענת ליברמן: בוקר טוב.

ענת ליברמן: שלום.

ענת ליברמן: כמו שאמרה רני, ההגבלות יכולות להיות מוטלות על כל החייבים בתנאים שקבועים בחוק, חלף פרק הזמן שקבוע בחוק מאז המצאת האזהרה וגובה החוב עולה על סכום מסוים, אבל מרגע שניתן לתת את ההגבלה לרשם ההוצאה לפועל והוא הטיל הגבלה מלהחזיק כרטיס חיוב, אז בעצם נכנס התנאי הזה.

ענת ליברמן: זה לא כולל את כרטיס הדביט.

ענת ליברמן: כלומר, אין כאן הבחנה לגבי חייבי מזונות או חייבים אחרים.

ענת ליברמן: זה חל על כל החייבים באותה מידה, חייבים שהוטלה עליהם ההגבלה הזו.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, כל החייבים יוכלו להחזיק את כרטיסי הדביט.

ענת ליברמן: כל החייבים שהוטלה עליהם הגבלת כרטיס אשראי.

ענת ליברמן: חייבים שלא הוטלה עליהם הגבלת כרטיס אשראי, זה בכלל לא רלוונטי לגביהם.

ענת ליברמן: הם כמובן יכולים להחזיק את הכרטיס הזה אבל גם מי שהוטלה עליו הגבלת כרטיס אשראי יכול להחזיק את הכרטיס הזה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: אני עוברת לעורכת הדין לילך אילון רפל מהקליניקה המשפטית לזכויות אנשים עם מוגבלות.

עינב קאבלה: שלום לך.

לילך אילון רפל: שלום.

לילך אילון רפל: שלוש נקודות קצרות.

לילך אילון רפל: לאור התשובה של נציבות שוויון לא כל כך ברור למה הסרתם את הפנייה לתקנות הנגישות.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא הייתה הפניה כזאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: מלכתחילה הם לא הופיעו בנוסח.

לילך אילון רפל: נכון, אבל הנציבות הציעה להוסיף הפניה לתקנות נגישות השירות.

לילך אילון רפל: אם הבנתי נכון את תשובת הנציבות.

עינב קאבלה: לא הייתה הצעה כזאת של הנציבות.

נירה לאמעי רכלבסקי: למיטב הבנתי הם אמרו שזה ברור שהתקנות חלות.

עינב קאבלה: להיפך, אנחנו החמרנו יותר ממה שהנציבות דרשה כאן.

עינב קאבלה: הדרישה לתוספת שהוספה כאן לא הייתה של הנציבות, אם הבנתי נכון, אלא בעקבות הדרישה שלנו כוועדה וגם הערות שלכם כמובן.

לילך אילון רפל: נקודה שנייה.

לילך אילון רפל: לא הבנו מה לגבי הגופים שלא נמצאים בתוך ממשל זמין, שיש להם אפשרות להיכנס לתוספת בשלב יותר מאוחר.

לילך אילון רפל: בפעם הקודמת לגביהם אמרנו שיתכן ויהיה להם צורך להתייעץ עם מורשה נגישות השירות.

עדי שיינבך: הנציבות לא רצתה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההצעה הייתה שגופים ציבוריים שהם לא תחת ממשל זמין ואין להם מובנה במערכות שלהם את ההנגשה, יוכלו להתייעץ - הייתה כאן הצעה – עם מורשי נגישות.

עינב קאבלה: אני חושבת שהחובה שהטלנו בסעיף החוק, גם הרחבנו אותה, ציינו אותה ספציפית, היא ממילא תייצר צורך כזה.

עינב קאבלה: אני לא בטוחה שצריך ספציפיקציה כזאת של מה עליך לעשות אלא אתה צריך את החובה ומכאן עליך ליישם אותה.

עדי שיינבך: וגם האפשרות קיימת כבר היום לפי תקנות הנגישות.

עדי שיינבך: גם היום בהתאם לתקנות אפשרות, יש חובה או אפשרות להתייעץ עם מורשה נגישות.

עדי שיינבך: כלומר, זה לא משהו שהוא לא קיים והנציבות לא סברה שנכון יהיה לציין את זה כאן ברחל בתך הקטנה כמו שהיא לא סברה שיש צורך לציין כאן את תקרות נגישות השירות.

לילך אילון רפל: נקודה שלישית, הנושא שחלק מהאנשים עם מוגבלות עשויים, עקב זה שהם בקבוצת סיכון, להמשיך לצרוך את השירותים האלה גם בתקופה שההגבלות של התנועה או הגבלות אחרות או מצב החירום כולו כבר יהיה פחות בתוקף.

עינב קאבלה: כאן אנחנו לחלוטין מסכימים שרצוי שהאמצעים המקוונים והשירות מרחוק ימשיך להינתן גם לא בתקופת הקורונה.

עינב קאבלה: להבנתי הדרך לעשות את זה, ולפי הייעוץ שקיבלתי, היא לא בפלטפורמת החוק הזו אלא לדאוג לכך גם בהמשך.

עינב קאבלה: דיברנו על זה בישיבה הקודמת ואין ספק שזה חשוב.

עינב קאבלה: תודה.

אנדרי קוז'ינוב: אני מקווה שנוכל לבדוק את החוק אחר כך, אחרי שזה יפוג כהוראת שעה, נוכל לחדש את זה כחקיקה קבועה.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: לגמרי.

נירה לאמעי רכלבסקי: 9.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק כרטיסי חיוב – הוראת שעה בתקופה האמורה בסעיף 8, או בתקופה שמהמועד הקובע עד יום תחילתו של חוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019 – אמרו לנו נובמבר 2020 - כאמור בסעיף 77 לאותו חוק, לפי הקצרה מביניהן, יקראו את חוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986, כך:

2 יקראו: "2.

2 יקראו: חוזה כרטיס חיוב וחידושו

2 יקראו: לפני כריתת חוזה כרטיס חיוב ייתן המנפיק ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה.

2 יקראו: בסמוך לאחר כריתת החוזה ימסור המנפיק ללקוח עותק מהחוזה שנכרת עמו וכן עותק מתיעוד הסכמתו לפי סעיף קטן (א).

2 יקראו: מנפיק לא יחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב, אם הלקוח לא נתן את הסכמתו לכריתת חוזה כרטיס החיוב לפי הוראות סעיף קטן (א).

אנדרי קוז'ינוב: אני מתנצל.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא מבין את המשמעות של סעיף (ד).

אנדרי קוז'ינוב: מילא אם לא הונפק הכרטיס ואין הכול, אז איך אפשר לבצע עסקה?

עינב קאבלה: נקריא את סעיף (ה) ואז נחזור אחורה ונעביר סעיף סעיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע בחוזה כרטיס חיוב כי בתום תקופתו הוא יהיה ניתן לחידוש בלא צורך בהסכמת הלקוח, ובתום תקופתו מסר המנפיק ללקוח כרטיס חיוב חדש בלא שניתנה הסכמה כאמור, יראו כאילו חודש החוזה הקודם באותם תנאים".

עינב קאבלה: עכשיו נחזור להתחלה.

רני נויבואר: אולי כדאי להקריא גם את פסקה (2).

רני נויבואר: זה אותו עניין.

עינב קאבלה: בסדר.

רני נויבואר: נסביר את הכול ביחד.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 15 -

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף קטן (א), במקום הקטע החל במילים "מנפיק לא ימסור" עד המילים "עשה כן המנפיק", יקראו "מנפיק שחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב, בלא הסכמתו של הלקוח, בניגוד להוראות סעיף 2(ד)".

רני נויבואר: מעניין לעניין באותו עניין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נקריא את סעיף 2 של חוק כרטיסי חיוב כדי שתבינו מה חל היום, בלי השינוי הזה.

עינב קאבלה: בסדר גמור.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני קוראת מתוך הוראת השעה, נכון?

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: את צריכה לקרוא מתוך החוק המקורי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הם לא עדכנו את זה?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא ואת תגידי לי אם אני קוראת את הנוסח הנכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה נקרא: "2.

נירה לאמעי רכלבסקי: חוזה כרטיס חיוב וחידושו.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקבע בחוזה כרטיס חיוב כי בתום תקופתו הוא יהיה ניתן לחידוש ללא חתימה על חוזה חדש, ובתום תקופתו מסר המנפיק ללקוח כרטיס חיוב חדש ללא חתימה כאמור, יראו כאילו חודש החוזה הקודם באותם תנאים".

נירה לאמעי רכלבסקי: זה החוזה שלקוחות לא אומרים להם: תתקשר אם אתה רוצה לבטל כי אחרת זה מתחדש.

רני נויבואר: כדאי להקריא גם את סעיף 15.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש את הוראת השעה ואני רוצה להקריא גם אותה.

רני נויבואר: רגע, אולי כדאי לקרוא את סעיף 15 כי זה בעצם משוחח עם סעיף 2.

נירה לאמעי רכלבסקי: "15.

נירה לאמעי רכלבסקי: חיוב כרטיס חיוב ללא חוזה.

רני נויבואר: זה נוסח אחר.

עינב קאבלה: זה טוב?

רני נויבואר: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא נוסח מעודכן?

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: זה הנוסח של הוראת השעה.

עינב קאבלה: יש לכם את הנוסח?

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: "15.

רני נויבואר: הפצת כרטיס חיוב ללא חוזה.

רני נויבואר: אני מתקדמת ועוברת לסעיף קטן (ג).

רני נויבואר: (ג) הוראות סעיף זה לא יחולו אם כרטיס החיוב נמסר בנסיבות האמורות בסעיף 2(ב).

רני נויבואר: כלומר, יש קשר בין סעיף 2 לסעיף 15.

רני נויבואר: היה רצון להנגיש כרטיסי חיוב מיידי כי יש אוכלוסיות שאין להן כרטיסים והאוכלוסיות האלה פוקדות את הבנקים במועדים של קצבאות ביטוח לאומי והן בעצם פודות את הקצבאות במזומן.

רני נויבואר: בגלל הירידה בהיקף הפעילות של המערכת הבנקאית, היה רצון לאפשר לאנשים האלה לקבל כרטיסים בצורה קלה.

רני נויבואר: היום, אם אתם מכירים, כדי להפיץ כרטיס, מדברים אתך בטלפון אבל בסוף חייב להיות מפגש פיזי שבו שליח מזהה אותך או עושה כל מיני פעולות ואתה אמור לפגוש מישהו, אם זה בסניף הבנק – זה בסניף הבנק, ואם זה מחוצה לו – זה מחוצה לו אבל עדיין חייב להיות שם מפגש פיזי שבדרך כלל הוא נעשה בסניף הבנק.

רני נויבואר: מה שקרה זה שעם הירידה של הפעילות של המערכת הבנקאית והרצון לעודד את הכרטיסים, הבנו שיש חסם בחוק כרטיסי חיוב והחסם הזה בא ואומר שהלקוח – וזה בעצם עיקר 15 שקובע עבירה פלילית.

רני נויבואר: העבירה הפלילית שהוא קובע והוא נסמך על סעיף 2, היא שבעצם אסור למנפיק להפיץ את כרטיס החיוב, לשלוח לך את כרטיס החיוב לפני שיש לו הסכמה בחוזה.

רני נויבואר: העבירה הזאת היא עבירה שנקבעה ב-1986 בגלל שבארצות הברית הייתה פרקטיקה לפני 1986 בה היו שולחים לאנשים כרטיסי אשראי בלי הסכמה.

רני נויבואר: בארץ חששו מאוד מזה.

רני נויבואר: נכנס פתאום אמצעי תשלום חדש וחששו ממנו, אז אמרו שנכתוב עבירה פלילית כזו והעבירה הזאת אוסרת על אותה פעילות בארצות הברית שהיא לא צרכנית.

רני נויבואר: דה פקטו בארץ לא השתרש נוהג כזה אלא חברות באמת מבקשות הסכמה לפני.

רני נויבואר: לכן העבירה הפלילית הזאת לא הפכה להיות עבירה חשובה מאוד כי דה פקטו ההתנהלות הזאת לא הייתה קיימת בארץ, אבל עדיין ההתנהלות הזאת מנעה את האפשרות של לשלוח כרטיסים לפני המועד של ההסכמה.

רני נויבואר: עם תחילת הקורונה, כשרצו להנפיק כרטיסים לאותם אנשים שבאים לקחת את הכסף שלהם במזומן ומשתמשים במזומן, לאור הסגירה של חלק מסניפי המערכת הבנקאית, היה רצון להנגיש את זה ואז נעשו שני דברים.

רני נויבואר: בתחילה פעלנו לפי פרשנות משפטית שמאפשרת את הדבר הזה אבל הפרשנות הזו הייתה פרשנות שרצינו לתקף אותה בחקיקה שאומרת שאפשר לשלוח את הכרטיסים האלה לאנשים ואנשים יכולים לבחור אם להפעיל אותם, הם חייבים להפעיל אותם, ואם הם הפעילו אותם – יראו בזה את הסכמתם לשימוש בכרטיס.

עינב קאבלה: אנחנו מדברים גם על כרטיס אשראי וגם על כרטיס חיוב?

רני נויבואר: זה בעיקר היה רלוונטי לכרטיסי חיוב.

רני נויבואר: אנשים שיש להם כרטיסי אשראי, כבר היו להם כרטיסי אשראי ערב הקורונה.

רני נויבואר: זה בעיקר כרטיסי חיוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני קיבלתי עם שליח בתקופת הסגר.

עינב קאבלה: אבל זה חל גם על כרטיסי אשראי?

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: זה חל גם על כרטיסי אשראי.

רני נויבואר: חוקית זה חל גם על כרטיסי אשראי אבל מעשית זה לא כל כך רלוונטי לכרטיסי אשראי כי כרטיסי אשראי היום מחדשים כי יש בדרך כלל את ההסכמה ושולחים לך את החידוש.

רני נויבואר: אם את תקבלי כרטיס חדש, המשמעות היא שצריך היה להיות המפגש הפיזי וזה יחול גם באותה סיטואציה מהיום ואילך.

רני נויבואר: אני אחדד כמה דברים.

רני נויבואר: ראשית, הבנו שיש בעיה ולכן גם במסגרת פרשנות משפטית, ולאחר מכן תיקפנו את הפרשנות המשפטית הזאת בהוראות תקנות שעת חירום, אותן תקנות שעת חירום בעניין נגישות שירותים פיננסיים שכללו את ההוראה של הוצאה לפועל והן פגו לפני שלושה שבועות.

רני נויבואר: דבר נוסף, מה שאימצנו כאן, הנוסח המוצע המונח כאן מבוסס על חוק שירותי תשלום.

רני נויבואר: חוק שירותי תשלום הוא חוק שבעצם מבטל את חוק כרטיסי חיוב, הוא נחקק כבר ב-2019 והוא ייכנס לתוקף בעוד כמה חודשים.

רני נויבואר: לכן אימצנו כבר את ההסדר שקיים בו שמבטל את אותה עבירה פלילית ואנחנו בעצם אימצנו אותו בנוסח קצת מתוקן כי אי אפשר ללכת עם הנוסח שיש שם בדיוק, אבל עם אותם רעיונות.

רני נויבואר: אנחנו מאמצים אותו כך שיחול כבר מעכשיו ולכן המועד שבו ההוראה הזו תהיה בתוקף, הוא המועד מיום פרסומו של חוק זה עד למועד כניסתו לתוקף של חוק שירותי תשלום, שם ההסדר הוא כבר שונה.

עינב קאבלה: הוא מחליף אותו.

רני נויבואר: הוא פשוט מחליף אותו.

רני נויבואר: הוא מבטל את העבירה הפלילית של סעיף 15.

רני נויבואר: במקום זה אנחנו מציעים עבירה אחרת שהיא באה ואומרת שבמקום שייאמר שהמנפיק לא ימסור את הכרטיס לפני שיש הסכם, אלא אסור לך חייב, אז ההוראה אומרת שמנפיק שחייב לקוח בתשלום בעד עסקה שנעשתה באמצעות כרטיס חיוב בלא הסכמה, הדגש הופך להיות לא לכריתה אלא לחיוב, שאסור לך לחייב את הכרטיס לפני שיש לך הסכמה.

רני נויבואר: או בשירותי תשלום, אסור לך להפעיל את שירותי התשלום.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת לשון התקש"ח?

רני נויבואר: אם אני זוכרת נכון, כן, אבל אני צריכה להסתכל.

נירה לאמעי רכלבסקי: בשלושת החודשים שהתקש"ח הזה היה בתוקף בלשון טיפה שונה – מה-7 באפריל הוא היה בתוקף לשלושה חודשים ופג תוקף ב-7 ביולי - בעצם אתם מבקשים שנחיל אותו רטרואקטיבית וגם לעתיד.

רני נויבואר: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: איך זה עבד?

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, היו תקלות?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה משהו שהוכיח את עצמו?

רני נויבואר: אנחנו לא יודעים על איזשהו קושי.

רני נויבואר: אני גם ביקשתי מבנק ישראל.

רני נויבואר: כמובן שני הסעיפים האלה הם גם על דעת בנק ישראל שהם אלה שהעלו בפנינו את הנושא.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין את ההיגיון שעומד מאחורי מה שאת הסברת אבל טכנית זה כרטיס לחיוב מיידי.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, המפעיל לא יכול לחייב אותו מבלי שהלקוח מוסר את הכרטיס הזה ומשלם במסוף באמצעות הכרטיס.

אנדרי קוז'ינוב: איך אפשר לחייב בן אדם מבלי שהוא מוסר פיזית את הפרטים?

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: הרעיון הוא שלצורך העניין, לפני שאתה הפעלת את הכרטיס, המשמעות היא שלא יוכלו לחייב אותך וזה בדיוק אותו רציונל.

רני נויבואר: אנחנו פשוט רגילים לזה כי זה עובד נכון.

רני נויבואר: בדרך כלל לפני שאתה מפעיל את הכרטיס, אי אפשר לחייב אותך כי זה לא קורה.

רני נויבואר: כתבנו את זה בחוק שיהיה ברור שאי אפשר להפעיל את הכרטיס לפני המועד שבו הסכמת.

רני נויבואר: אם בעבר עצם הפצת הכרטיס הייתה תלויה בהסכמה, עכשיו אנחנו אומרים, בסדר, אפשר להפיץ את הכרטיס לאדם, אבל אם הוא לא הסכים, אם אין לך את ההסכמה שלו מתועדת, אתה לא יכול להפעיל אותו.

אנדרי קוז'ינוב: הכרטיס בכל מקרה מופץ ללא הסכמה מפורשת למרות שדרשתם את התיעוד.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: זה לא קורה בפועל.

רני נויבואר: אנחנו מחדדים את זה שבגלל שהמוקד והדגש עבר משלב ההפצה לשלב החיוב, יהיה ברור שהחיוב הראשון חייב לבוא אחרי ההסכמה.

אנדרי קוז'ינוב: אבל גם הנפקת הכרטיס היא בהסכמה כי דרשתם תיעוד של ההסכמה.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: אנחנו דורשים בנפרד.

רני נויבואר: אני אקריא: "מנפיק יקבל את הסכמת הלקוח לכריתת החוזה ויתעד".

רני נויבואר: הסכמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ויתעד אותה, אך?

רני נויבואר: בכל אופן שהוא יכול לתעד, אם זאת שיחה טלפונית, אם הוא קיבל אותה בדרך אחרת – הוא חייב לתעד.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם לא מגבילים את דרך הקבלה.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: אנחנו לא מגבילים.

רני נויבואר: היום הסכמה יכולה להיעשות בכל דרך לפי כל החקיקה האזרחית.

רני נויבואר: חברות כרטיסי האשראי עושות את זה והן צריכות לעשות את זה לפי כללי הזיהוי המקובלים אצלן.

רני נויבואר: הן כפופות להנחיות.

רני נויבואר: הרעיון הוא שהם צריכים לבצע את זה בכפוף לכל החובות החלות עליהם אבל מה שאנחנו אפשרנו כאן זה בעצם לשלוח לך את הכרטיס ולקבל את ההסכמה במקביל או מאוחר יותר.

רני נויבואר: אסור לך לחייב את הכרטיס כל עוד אין לך הסכמה ביד.

רני נויבואר: זה הגיוני וזה מה שקורה כדבר שגרתי.

אנדרי קוז'ינוב: אני מנסה לתאר את התהליך ולהבין אותו.

אנדרי קוז'ינוב: לא מתחבר לי מבחינת לוח הזמנים.

אנדרי קוז'ינוב: אין לי כרטיס חיוב מיידי, אני מתקשר ומבקש מהבנק להנפיק לי אחד כזה, הם שולחים לי את זה בדואר אבל כבר ביקשתי והסכמתי.

רני נויבואר: נכון.

אנדרי קוז'ינוב: מאותו רגע שהם שולחים לך את זה, הם יכולים לחייב.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: אני אסביר.

רני נויבואר: יכול להיות שלצורך העניין אתה לא לבקש.

רני נויבואר: אני מציעה שגם בנק ישראל יתייחס לזה, איך זה בדיוק קורה בפועל.

רני נויבואר: לצורך העניין, למיטב הבנתי מה שקרה זה שאנחנו רוצים לשלוח לך את הכרטיס כי אתה לא מספיק יודע שאתה יכול לקבל את הכרטיס הזה ואנחנו רוצים להציע לך.

רני נויבואר: הבנק דווקא מתקשר לאדם בסיטואציה הזאת.

רני נויבואר: זאת לא סיטואציה רגילה שאתה מתקשר.

רני נויבואר: הוא יודע שהוא צריך לבוא ב-15 בחודש לקחת קצבאות ביטוח לאומי.

רני נויבואר: אני מציעה שבנק ישראל יסביר איך זה עבד בפועל.

עינב קאבלה: נעלה את עורכת דין חן פליישר מהמחלקה המשפטית של בנק ישראל שתסביר לנו את זה.

אנדרי קוז'ינוב: זה נראה לי הבנייה על גבי הבנייה.

אנדרי קוז'ינוב: זה משהו שלא קורה במציאות.

חן פליישר: שלום.

חן פליישר: אני מציעה, אם אפשר, להעלות גם את עודדה פרץ, סגנית המפקח על הבנקים.

עינב קאבלה: בסדר.

חן פליישר: רצינו לומר ששני הסעיפים האחרונים שהוקראו הם באמת סעיפים שעבדנו עליהם יחד עם משרד המשפטים כחלק ממהלך גדול שהפיקוח על הבנקים עושה מיד עם פרוץ משבר הקורונה, לעודד אנשים להשתמש בכרטיסי דביט.

חן פליישר: זה נועד גם להחליף את הצורך במזומן, להגיע לסניפים, לבנקאי או לכספומט וגם לאפשר את הפעילות מרחוק.

חן פליישר: הייתה מניחה בשירותים שניתנים מרחוק וחוסכים את היציאה של האנשים מהבית ורצינו להשיג את שתי המטרות.

חן פליישר: עשינו מהלכים יזומים מול כל המערכת הבנקאית כדי לעודד הנפקה לכל מיני אוכלוסיות וגם להסיר חסמים שחלק מנעו וחלק היקשו על הנפקת כרטיסים לאוכלוסיות מסוימות.

חן פליישר: הנושא הזה של תיקון חוק כרטיסי חיוב היה אחד מהסוגיות שזיהינו כבעייתי כי בשגרה הרבה פעמים הנפקת כרטיס הדביט מתחילה באיזשהו מפגש, יכול להיות מפגש בסניף, לפעמים זה גם מפגש בנקודות מכירה, כמו שבטח אתם מכירים, ועכשיו אין מפגש.

חן פליישר: גם אין מפגש וגם אנחנו רוצים לצמצם את המפגש, אם הוא קיים.

חן פליישר: לכן רצינו לאפשר לתת הסכמות מרחוק בלי כל הניירת שכרוכה בזה אבל לשמור על כל התכליות שההסכמה שלה לקוח משרתת.

חן פליישר: יש כל מיני דרכים לתת הסכמות והאמת שבעניין הזה לא כפינו איזשהו פתרון מסוים.

חן פליישר: אפשר למשל לתת הסכמה בטלפון.

חן פליישר: מגיע אליך הכרטיס הביתה, נותנים מעטפה אחת לכרטיס ומעטפה שנייה לקוד סודי, וחלק מהתפעול של הכרטיס ומתן ההסכמה יכול להיעשות בטלפון, בכפוף לכל מיני תנאים, שבאמת הלקוח מבין למה הוא מסכים.

חן פליישר: יש כל מיני דרכים וזו דרך אחת.

חן פליישר: אפשר לעשות דברים באופן אינטרנטי.

חן פליישר: החתימה בכתב ידו של הלקוח היא לא הדרך היחידה להגיע להסכמה והיום גם לא בהכרח הדרך המיטבית.

חן פליישר: אנחנו כן יודעים להגיד – למיטב ידיעתי, אבל הפיקוח יודע יותר טוב – שמדובר על עשרות אלפי כרטיסי דביט שהונפקו בתקופה הזאת ללקוחות שלא היה להם.

אנדרי קוז'ינוב: אם יורשה לי לחלוק סיפור אישי שיאמר למה החשש שלי מכל הכרטיסים, עם הסכמה מראש כביכול בטלפון.

אנדרי קוז'ינוב: זה סיפור אישי של אימא שלי שדחפו לה כרטיס אשראי שהוא משולב עם איזשהו כרטיס מועדון, החתימו אותה על כל המסמכים מבלי שבעצם היא מבינה שכרטיס המועדון בא יחד עם כרטיס האשראי של אותה רשת.

עינב קאבלה: החתימו אותה בטלפון?

אנדרי קוז'ינוב: לא.

אנדרי קוז'ינוב: החתימו אותה פיזית.

אנדרי קוז'ינוב: אז היא נאלצה לעשות 20,000 טלפונים עד שהיא מגיעה לאותה חברת אשראי שבעצם אחראית על ההנפקה כדי לבטל כי היא לא הבינה מראש.

אנדרי קוז'ינוב: כאן אנחנו מאפשרים, זה סוג של פריצה כזאת, תדחפו לכולם כשההסכמה היא לא תמיד הסכמה מודעת.

אנדרי קוז'ינוב: סליחה שאני מעלה כאן קשיים אבל אני מכיר את זה מסיפור אישי מאוד נקודתי.

אנדרי קוז'ינוב: הסכמה מודעת לכרטיס דביט או לכל כרטיס אשראי אחר, שוב, זה מבורך שלא צריך להגיע ואפשר לקצר תהליכים, אבל בסופו של דבר יש כאן גם סיכון לא מבוטל של עסקאות לא כשרות.

אנדרי קוז'ינוב: אני כמובן הצלחתי לבטל את העסקה הזאת אבל כפי שאנשים לא מכירים שהם יכולים למשוך את הכרטיסים האלה, אז הם גם לא יכירו שהם יכולים לבטל אותם במידת הצורך.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני יכולה להתייחס?

 << אורח >> עודדה פרץ: סגנית המפקח על הבנקים.

עינב קאבלה: שלום עודדה פרץ.

עינב קאבלה: בבקשה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני אתייחס לדברים של חבר הכנסת אנדרי קוז'ינוב - זה נושא אחר, זו בעיה אחרת שאנחנו גם מתמודדים אתה – שהוא מתאר אירוע בו אימא שלו הוחתמה לכרטיס חיוב בלי שהיא הבינה, אולי כשהיא הייתה באיזושהי חנות.

 << אורח >> עודדה פרץ: כרטיס מועדון.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה משהו שהיה באופן פיזי.

 << אורח >> עודדה פרץ: בנושא הזה אנחנו מוצאים הוראת ניהול בנקאי תקין שתטפל בבעיה הזאת ותגיד שאם בן אדם מצטרף לחוזה כרטיס אשראי בדרך הזאת, הוא יוכל – גם אחרי שהחתימו אותו, הוא יצטרך לאשרר את זה, זאת אומרת, יהיה איזה תהליך שאחרי שהוא הצטרף לעסקה הזו, יצטרכו לשלוח לו איזושהי הודעה ולוודא שהוא באמת מעוניין בזה אחרי שהוא יצא מאותה חנות, וגם הוא יוכל אחר כך לבטל תוך שלושה ימים את העסקה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, יהיו לו שני שלבים לבטל את הדבר הזה אחרי שזה קרה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה בהקשר למה שציינת, שזו באמת בעיה ידועה ואנחנו מטפלים בה.

אנדרי קוז'ינוב: עם כל ההתניות שציינת כרגע, כל התהליך הזה בשפה העברית ויש עשרות אלפי קשישים שהכרטיסים האלה נדחפים להם וכל התהליך שאת מתארת, גם הוא מתבצע בעברית, כך שלאנשים אין כל יכולת להבין או לפעול כדי לבטל את הכרטיס ואז נוצר שהם מקבלים את זה בפועל הביתה ומכאן אני מסיק על כל שאר הדברים, על כרטיסי הדביט האלה, שגם אותם ידחפו למרות שאני מבין את הצורך בכרטיסים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: יחד עם זאת, יש לי חשש שיחד עם הכרטיסים האלה ידחפו להם עוד שירותים שבהיסח הדעת או תוך כדי הפעלת לחץ מתון הם יסכימו לקבלת שירות למרות שהם לא צריכים אותו, וזה עוד מרחוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני אשיב.

 << אורח >> עודדה פרץ: אלה שני נושאים שונים לגמרי.

אנדרי קוז'ינוב: אני מבין שאלה שני נושאים שונים אבל עדיין זה קורה.

 << אורח >> עודדה פרץ: על מה שאתה מדבר, זו בעיה שאנחנו מתמודדים אתה ואנחנו מנסים לגרום לכך שבאמת תהיה גמירות דעת ולוודא אותם אנשים שקיבלו את הכרטיסים האלה, הם באמת רוצים אותם ולכן יש להם את האופציה לבטל לאחר מכן.

 << אורח >> עודדה פרץ: ברירת המחדל היא שהעסקה הזו לא נכנסת לתוקף אלא אם כן הבן אדם מאשר אותה לאחר מכן.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם הוא היה באיזה לחץ, הופעל עליו איזה לחץ כשהוא היה בחנות, העסקה לא נכנסת לתוקף אלא אם כן היא מותנית בזה שהוא אחר כך יאשר אותה ויאמר באמת רוצה אני ואחר כך הוא יכול לבטל את זה, אם האימא מתקשרת אליך ואומרת שדחפו לה איזה כרטיס שהיא בכלל לא רוצה אותו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אתה יכול מיד לטפל בזה וללא כל עלות הכרטיס הזה יבוטל.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה לא קשור לנושא שאנחנו מדברים עליו עכשיו בישיבה הזאת, שני התיקונים המאוד חשובים האלה שמשרד המשפטים מקדם.

 << אורח >> עודדה פרץ: מה שקרה בתקופה של הקורונה, אנחנו באופן מאוד מאוד חריג יצרנו מתווה יחד עם המערכת הבנקאית שהמשמעות שלו הייתה שישלחו לאנשים באופן יזום כרטיסי דביט הביתה, בלי שהם ביקשו, למקבלי קצבאות ביטוח לאומי ומדובר רק בכרטיסי דביט ולא בשום שירות אחר.

 << אורח >> עודדה פרץ: ממש מוגבל רק לכרטיסי דביט.

 << אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה שאותם אנשים שזה היה להם מסוכן לצאת מהבית או שבמקרים מסוימים היה אסור להם לצאת מהבית, אנחנו מאוד רציני לעודד את כל הפעילות מרחוק ואנחנו יודעים שבימים של הקצבאות, הסניפים מוצפים באנשים שבאים כדי למשוך את הקצבה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, באמת אנשים מקבלים קצבה בחשבון שלהם והם מגיעים כולם ב-28 בחודש למשוך את הסכום הזה במזומן.

 << אורח >> עודדה פרץ: היה סיכון שזה ייצור התקהלויות של אנשים בסניפים, שזה מאוד מאוד מסוכן בתקופה הזאת וזה מה שרצינו למנוע.

 << אורח >> עודדה פרץ: לכן עשינו איזה מהלך יזום שהוא מאוד מאוד חריג, ששולחים לאנשים, בלי שהם ביקשו את הכרטיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: זו הייתה יוזמה שלנו והמערכת הבנקאית נרתמה לזה ושלחו סדר גודל של כ-30,000 כרטיסי דביט כאלה.

 << אורח >> עודדה פרץ: עדיין החלטנו לתפעל את הכרטיס כדי שהוא ייכנס לתוקף כי אחרת התהליך לא מתחיל.

 << אורח >> עודדה פרץ: הוא לא חייב להשתמש בכרטיס שהוא קיבל.

 << אורח >> עודדה פרץ: הציפייה שלנו הייתה שישלחו בלי לשאול את האנשים כדי לעודד את זה בצורה מאוד מאוד חריגה לאור הנסיבות החריגות של המשבר.

 << אורח >> עודדה פרץ: היו בנקים שכן הקדימו שיחת טלפון ללקוחות ומי שלא רצה, לא שלחו לו.

 << אורח >> עודדה פרץ: כמובן שמי שקיבל מבנקים אחרים ולא רצה, פשוט לא הפעיל את הכרטיס ואז לא קרה כלום.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה היה מתווה אחד.

עינב קאבלה: רגע.

עינב קאבלה: שאלה.

עינב קאבלה: אמרת שהונפקו 30,000.

עינב קאבלה: רק למקבלי קצבאות?

 << אורח >> עודדה פרץ: המתווה הראשון היה למקבלי הקצבאות.

עינב קאבלה: איך החלטתם למי כן ולמי לא?

 << אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה מקבלי קצבאות שבמהלך שלושה חודשים אחרונים הגיעו באופן פיזי לסניפים כדי למשוך את הקצבה שלהם.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה היה מיועד לכאלה שאין להם כרטיס אשראי אחר.

 << אורח >> עודדה פרץ: שאין להם אמצעי תשלום לבצע פעולות מרחוק.

 << אורח >> עודדה פרץ: למעשה כרטיס דביט כזה, יש לו שתי מטרות - הוא גם יכול לאפשר ללקוח הזה למשוך את המזומן באמצעות מכשיר אוטומטי, בלי להגיע לסניף לצורך זה, והוא גם מאפשר לו לבצע פעולות מרחוק באמצעות האינטרנט.

 << אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, לבצע עסקאות.

 << אורח >> עודדה פרץ: הוא לא יצטרך ללכת לסופר והוא יוכל לעשות את הקניות שלו באינטרנט.

 << אורח >> עודדה פרץ: אין צורך להכביר מילים בחשיבות של הדברים האלה בימים האלה.

עינב קאבלה: כמה מתוכם הפעילו את זה?

עינב קאבלה: יש לכם נתונים?

 << אורח >> עודדה פרץ: יש לנו נתונים.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני לא זוכרת להגיד לך במדויק.

 << אורח >> עודדה פרץ: סדר גודל של – בכל בנק זה היה שונה אבל בבנקים שבהם שאלו קודם את הלקוח אם הוא רוצה את הכרטיס, האחוז היה יותר גבוה – בנמוך זה יכול להיות 20 אחוזים, בגבוה 40 אחוזים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא אחוזי תפעול ממש ממש גבוהים.

 << אורח >> עודדה פרץ: שבוע לאחר מכן הוצאנו מתווה נוסף שבעצם פנה לכל יתר הלקוחות שהם לא מקבלי קצבאות, שאין להם כרטיס אחר ושהם נוהגים להגיע לסניפים, וזה כלל למשל את פושטי הרגל.

 << אורח >> עודדה פרץ: הרעיון היה שלאנשים יהיה כרטיס דביט כדי שיוכלו לפעול מרחוק וגם יוכלו לעשות פעילות באמצעות האינטרנט.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו מאוד מעודדים בהרבה מאוד צעדים במהלך התקופה הזאת, מעודדים את האנשים לבצע פעולות מרחוק ולאפשר לכל מי שאין אפשרות לבצע פעולות מרחוק והם מגיעים לסניפים עבור דברים שאפשר לעשות אותם באינטרנט או באמצעות מכונות, למנוע את ההגעה לסניפים עד כמה שיותר.

עינב קאבלה: אגב, בשונה מאותו סיפור ששמענו כאן, הסיפור האישי שבעצם תופסים בן אדם באיזשהו מקום ומחתימים אותו, תקני אותי אם אני טועה, בעצם התיעוד כאן של ההסכמה המקוונת זה גם משהו שניתן אחר כך לבדוק אותו לאחור.

 << אורח >> עודדה פרץ: בהחלט.

עינב קאבלה: באופן יותר קל מאשר לבדוק מה היה בעסקה שלא מתועדת בתוך חנות או משהו כזה.

עינב קאבלה: זאת אומרת, דווקא כאן יש עוגן למחקרים כאלה שתופסים אנשים שלא בהכרח יודעים מה מציעים להם ולפעמים ההסכמה היא לא הסכמה.

 << אורח >> עודדה פרץ: נכון.

 << אורח >> עודדה פרץ: בהחלט.

עינב קאבלה: ציינתם שיש כאן

עינב קאבלה: הסכמה לכריתת החוזה ואז אמרת שנדרש עוד אקט של הפעלה או הסכמה נוספת, אם הבנתי נכון.

עינב קאבלה: אני לא כל כך מבינה את זה מהנוסח.

עינב קאבלה: אני פונה אליך אבל במקביל גם לנציגות משרד המשפטים אם יוכלו לכוון אותי איך זה בא לידי ביטוי כאן בחוק.

רני נויבואר: בעיקרון מה שאנחנו מבקשים בנוסח המחודש זה שיהיה ברור שאתה מקבל הסכמה.

רני נויבואר: הנחת המוצא שיש שתי הסכמות, זה נכון, אבל אנחנו מבקשים הסכמה בנוסח הזה המוצע בפני הוועדה.

רני נויבואר: שתהיה הסכמה ולא רק הפעלה.

עינב קאבלה: הסכמה זה ברור.

רני נויבואר: ההפעלה כשלעצמה היא מחויבת בגלל שהכרטיס מתחיל להיות פעיל.

רני נויבואר: גם אם קיבלתי לצורך העניין הסכמה, נכנסתי לאיזשהו סניף.

רני נויבואר: אפילו חתמתי בדרישות הכי פיזיות והכי לצורך העניין מסורתיות – שלא לומר קצת מיושנות לפעמים - המשמעות שקיבלתי את הדבר הזה.

רני נויבואר: עדיין כששולחים לך כרטיס הביתה, את חייבת להפעיל אותו.

רני נויבואר: גם כרטיס רגיל שאת מקבלת, כשיש לך חוזה, את חייבת להפעיל אותו.

רני נויבואר: הנחת המוצא שבתקופת הבינים עד תקנות שעת החירום קראנו את המילה "הפעלה" גם לתוך סעיף 15 לחוק כרטיסי חיוב ופירשנו אותו באופן שברור שכשאתה עושה את ההפעלה ואתה בא מרצונך ונכנס לאתר ועושה את כל מה שצריך, או מרים את הטלפון ומדבר עם אדם, עושה את כל הדרכים המסוימות שאפשר לעשות הפעלה – המשמעות היא שאפשר לראות בהסכמה שהיא עומדת כשלעצמה אבל בדרישות של החוק כרגע אנחנו מבקשים שתהיה הסכמה הסכמה.

רני נויבואר: הסכמה לכריתת החוזה לשימוש בכרטיס חיוב בצורה מסודרת.

רני נויבואר: רצינו להכניס את זה בצורה מסודרת.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: זאת ההסכמה הראשונית.

עינב קאבלה: סיפור ההפעלה הוא בנוסף.

רני נויבואר: הוא בנוסף.

רני נויבואר: כשאת מחזיקה ביד את הרכיב המיוחד הזה שנקרא כרטיס, שכולל בעצם את הזיהוי שלך ואת היכולת לבצע עסקאות לפי הקודים האלקטרוניים, לפי הטכנולוגיה וכולי, המשמעות היא שאת חייבת לצורך העניין להפעיל אותו ואם את לא תפעילי אותו, זה שיש לך הסכמה, תעבירי את הפלסטיק, אין לזה משמעות.

רני נויבואר: לכאורה היה אפשר לראות, וכך גם ראינו בעצם ההפעלה של הכרטיס כהסכמה כי ברור לך שכאשר אתה נכנס לאתר או מדבר עם מישהו והוא אומר שאתה מבין שיש כאן הפעלה של הכרטיס או כשזה כתוב באתר האינטרנט שאם הנך מעונין להפעיל את הכרטיס, תעשה כך וכך – המשמעות היא שיש לזה אלמנט נוסף של הסכמה.

רני נויבואר: אנחנו כאן מדברים על הסכמת הלקוח לכריתת חוזה לשימוש בכרטיס חיוב וחייבת להיות שם הסכמה מפורשת.

רני נויבואר: גם אם היא מתלבשת על הפעלה או בנפרד, אנחנו רוצים שהיא תהיה ברורה, שתהיה הסכמה להבדיל מהנוסח הקודם שמתחנו אותו מבחינת פרשנית.

רני נויבואר: מבחינתנו צריכה להיות הסכמה לכריתת החוזה.

רני נויבואר: אם היא נעשית במסגרת הפעלה, היא חייבת להיות ברורה שהיא הסכמה לכריתת החוזה והיא לא הסכמה להפעלת הכרטיס.

רני נויבואר: היא חייבת להיות מתועדת והיא חייבת להיות עם הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני כן.

רני נויבואר: כל הדברים האלה חייבים להיות.

רני נויבואר: מה שהבהרנו זה את הדגש - וכמובן עודדה, תקני אותי אם טעיתי במשהו - כאשר את הדגש שמנו מהמועד שצריכה להיות הסכמה קודם למשלוח הכרטיס אלא לצורך העניין אתה יכול לקבל את הכרטיס, אתה יכול לכרות את החוזה והמנפיק חייב לוודא שלא תהיינה התחייבויות בכרטיס לפני שיש את ההסכמה ביד.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני אוסיף שהנושא הזה של השפעול – זה נקרא שפעול – בא למנוע שימוש לרעה באמצעי התשלום ובעצם להבטיח שבאמת הלקוח קיבל את הכרטיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם הכרטיס למשל נשלח בדואר ואם הוא יגיע לידיים של מישהו אחר, לא יוכל אותו בן אדם אליו זה הגיע להשתמש בו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו דורשים את זה מהמערכת הבנקאית גם כששולחים צ'קים בדואר.

 << אורח >> עודדה פרץ: הרעיןו הוא לוודא שזה הגיע לידיים הנכונות ולמנוע שימוש לרעה.

עינב קאבלה: רגע של עברית.

עינב קאבלה: שפעול, על שום מה?

 << אורח >> עודדה פרץ: האמת, אני לא יודעת.

עינב קאבלה: אם האקדמיה יכולה לשלוח לי ווטסאפ, אני אשמח.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להקריא את ההגדרה של כרטיס חיוב שיהיה ברור על מה אנחנו מדברים.

עינב קאבלה: לפני כן, אני רוצה לשאול.

עינב קאבלה: הדבר הזה שאנחנו מדברים עליו, הוא ללא עלות ללקוח, נכון?

 << אורח >> עודדה פרץ: נגיד שלחו לי כרטיס בדואר, עד שאני לא משפעלת אותו, לא יכולות להתחיל להיגבות עמלות.

עינב קאבלה: אני שואלת לגבי עצם ההנפקה, המשלוח בדואר וזה שדיברו אתו וטרחו למענו.

עינב קאבלה: זה ללא עלות?

 << אורח >> עודדה פרץ: כן.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל זה ללא עלות.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל זה נעשה ללא עלות.

 << אורח >> עודדה פרץ: ברגע שהוא משפעל את הכרטיס, רק אז הוא מתחיטל לשלם דמי כרטיס חודשיים.

עינב קאבלה: לשלם רק אם הוא חייב את הכרטיס.

עינב קאבלה: לא על עצם הכרטיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם שפעלת אותו, יש לך את האופציה, אתה כבר נחשב לקוח בכרטיסי האשראי ויש לך את האופציה להשתמש בו ואתה משלם גם אם לא עשית פעולות בכרטיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: התשלום לא מותנה בביצוע פעולות, אבל אתה יכול לא לשפעל אותו.

 << אורח >> עודדה פרץ: יצרנו את המתווה הזה של מקבלי הקצבאות, זה היה צעד מאוד חריג שהסכמנו עם המערכת הבנקאית שהיא תשלח כרטיסים ללקוחות באופן יזום.

 << אורח >> עודדה פרץ: הקורונה הזו גרמה לי באופן אישי לשנות כל מיני תפיסות בסיסיות ולהתהפך 180 מעלות מה נכון לטובת הלקוחות.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם בעבר וגם במצב נורמלי התפיסה היא שבשום אופן לא ינפיקו ללקוח כרטיס בלי שהוא ביקש, כאן אנחנו ממש חשבנו הפוך.

 << אורח >> עודדה פרץ: חשבנו שלטובת מקבלי הקצבאות יונפק להם באופן יזום כרטיס דביט ויישלח להם הביתה, כך שתהיה להם אתה אופציה לעשות פעולות מרחוק וזה משהו שהוא לטובתם.

עינב קאבלה: שאלה שלא קשורה.

עינב קאבלה: אותם מקבלי קצבאות, השאלה היא לא לאנשים שמחזיקים כרטיס אשראי אלא לאתם מקבלי קצבאות, אלה שידם אינה משגת, כמה עולה להחזיק כרטיס חיוב?

עינב קאבלה: לא כרטיס אשראי אלא כרטיס חיוב שמאפשר להם לא ללכת לבנק ולהוציא את הכסף במזומן.

 << אורח >> עודדה פרץ: כרטיסי הדביט האלה, העלות שלהם היא מאוד נמוכה.

 << אורח >> עודדה פרץ: סדר גודל של שקלים בודדים.

 << אורח >> עודדה פרץ: בימים אלה אנחנו שוקלים צו פיקוח על כרטיסי הדביט שלתקופה של חצי שנה יהיה פטור מתשלום לחלוטין.

עינב קאבלה: אנחנו בעד.

 << אורח >> עודדה פרץ: נכון להיום אלה שקלים בודדים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להזכיר שכרטיס חיוב לפי החוק הוא כרטיס אשראי, כרטיס בנק, כרטיס תשלום או לוחית או חפצים אחרים המיועדים לרכישת נכסים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם זו הדרך בחודשים הקרובים תיראה עסקה של כרטיס חיוב.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו לא מדברים רק על אותם כרטיסי דביט של אנשים שקיבלו את זה באופן ספציפי, כרגע מקבלי הקצבאות.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון?

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם כך ייראו כרגע עסקאות של כרטיסי אשראי.

רני נויבואר: אפשר שכך.

רני נויבואר: לא חייבים.

נירה לאמעי רכלבסקי: עד נובמבר, עד שייכנס החוק.

רני נויבואר: בעיקרון אפשר.

רני נויבואר: מי שעדיין ירצה ללכת לפרוצדורה קודמת, יכול, אבל צריך לזכור שגם כך חוק שירותי תשלום באמת משנה את זה מכאן ולהבא.

רני נויבואר: אנחנו מחילים את חוק שירותי תשלום כמה חודשים מוקדם יותר.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה השתנה?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא נובמבר?

נירה לאמעי רכלבסקי: חוק שירותי תשלום הוא מנובמבר.

רני נויבואר: הוא נכנס, נכון, ולצורך העניין יש הסדר דומה בחוק שירותי תשלום.

נירה לאמעי רכלבסקי: ברגע שהוא ייכנס, החוק שלנו פג תוקף.

רני נויבואר: אז החוק שלנו פג תוקף אבל בעצם מה שנכנס במקומו זה דבר די דומה.

רני נויבואר: ביטול של העבירה הפלילית ובעצם זה אומר אמירה גנרית על קבלת ההסכמה.

רני נויבואר: יש הבדלים אבל בסוף זה די דומה.

נירה לאמעי רכלבסקי: דווקא למי שהוא רחוק יותר דיגיטלית, זה יהיה פחות אפשרי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם התחלתם ב-(א) בהסכמה לכריתת חוזה וב-(ב) לפני כריתת החוזה ייתנו הזדמנות סבירה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, (ב) הוא צעד שמתרחש לפני (א).

רני נויבואר: כרונולוגית כן, אבל הדגש בעיקרון בסעיפים האלה הוא בדבר הצורך בהסכמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההזדמנות הסבירה היא מן הסתם דיגיטלית.

רני נויבואר: אני אקריא לכם את הסעיף שעומד להיכנס לתוקף בחוק שירותי תשלום.

רני נויבואר: הוא מדבר על שירותי תשלום ולא רק על כרטיסי חיוב.

רני נויבואר: הוא מדבר על כל פרוצדורה שמביאה לתשלומים, כשהיום זה כולל גם אפליקציות בנקאיות ועוד מגוון רחב של שירותים.

רני נויבואר: "חוזה שירות תשלום או חוזה בין נותן שירותי תשלום ובין לקוח למתן שירותי תשלום – זה סעיף 2 לחוק שייכנס לתוקף – חוזה שירותי תשלום ייערך בכתב, בשפה ברורה ומובנת – כי חברות כרטיסי האשראי, כל הגופים, יצטרכו להתאים את הנוסחים למשהו יותר ברור ומובן – הסכמת הלקוח לכריתת החוזה תינתן במפורט ותתועד בידי נותן שירותי התשלום.

רני נויבואר: לפני כריתת חוזה שירותי התשלום ייתן נותן שירותי תשלום ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני כריתתו.

רני נויבואר: בסמוך לאחר כריתת החוזה ימסור נותן שירותי התשלום ללקוח עותק מהחוזה שנכרת ועותק מתיעוד הסכמתו.

רני נויבואר: בחוזה שירותי תשלום שלא התקיימו לגביו התנאים בסעיף קטן (ג) או (ד) – בטל".

רני נויבואר: וכולי.

רני נויבואר: חלק מהדברים לא יכולנו להקדים כי למשל החובה שחוזה שירות תשלום ייערך בכתב בשפה ברורה ומובנת, המערכת חייבת להתארגן לזה.

רני נויבואר: זה ייכנס רק מנובמבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הדבר היחיד שמעט מטריד אותי הוא ששם יש דרישה יותר ברורה להסכמה מאשר כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרי ההזדמנות הסבירה לעיין בחוזה היא תמיד תהיה לאדם שיש לו כתובת מייל.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון?

נירה לאמעי רכלבסקי: צריך לשלוח לו את החוזה.

רני נויבואר: כתובת מייל או שליח.

רני נויבואר: בכל דרך שאת יכולה להעביר כתב.

אנדרי קוז'ינוב: מתי הבנקים מוציאים שליחים עם חוזים?

רני נויבואר: כל דרך שיכולה להעביר כתב.

נירה לאמעי רכלבסקי: ההסכמה יותר חזקה.

רני נויבואר: כאן כתוב אותו הדבר.

רני נויבואר: סעיף (ג) – "הסכמת הלקוח לכריתת החוזה תינתן במפורט ותתועד בידי נותן התשלום.

רני נויבואר: לפני כריתת החוזה", שזה סעיף קטן (ד) - וכולי.

נירה לאמעי רכלבסקי: תינתן במפורש?

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: תינתן על ידי נותן שירותי תשלום ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי צריך לומר הסכמת הלקוח המפורשת?

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אנחנו רוצים באמת להתאים את עצמנו לחוק הזה.

רני נויבואר: כאן לא כתוב מפורשת.

עינב קאבלה: תקריאי שוב את הנוסח של הסעיף הזה.

רני נויבואר: סעיף קטן(ג): "חוזה שירותי תשלום ייערך בכתב, בשפה ברורה ומובנת.

רני נויבואר: הסכמת הלקוח לכריתת החוזה תינתן במפורט ותתועד בידי נותן שירותי התשלום".

רני נויבואר: סעיף קטן (ד): "לפני כריתת חוזה שירותי תשלום, ייתן נותן שירותי התשלום ללקוח הזדמנות סבירה לעיין בחוזה לפני כריתתו.

רני נויבואר: בסמוך לאחר כריתת החוזה ימסור נותן שירותי התשלום ללקוח עותק מהחוזה שנכרת עמו וכן עותק מתיעוד הסכמתו לפי סעיף קטן (ג)".

עינב קאבלה: רק המילה "במפורט".

נירה לאמעי רכלבסקי: כל הנושא של התיעוד ולמסור לו.

רני נויבואר: יש דברים שהיה לנוקשה להקדים אותם כי הם צריכים זמן היערכות.

עינב קאבלה: הדבר היחידי שנראה לי שחסר כאן זה "במפורט".

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה שזה יתאים כי אתם הולכים לגלוש לאותו חוק.

עינב קאבלה: השוני היחיד שהאוזניים קלטו זאת המילה "במפורט".

רני נויבואר: אני צריכה לבדוק ברשומות שאכן כתוב "במפורט" כי כרגע אני מקריאה מה-נבו.

רני נויבואר: אנחנו יכולים לשקול.

רני נויבואר: אם בנק ישראל רוצה להתייחס, אני לא חושבת שיש כאן בעיה.

עינב קאבלה: עודדה פרץ, את אתנו?

 << אורח >> עודדה פרץ: כן, אני אתכם.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני לא רואה התנגדות.

 << אורח >> עודדה פרץ: הרעיון הוא ברור.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל הרעיון הוא שהלקוח ייתן הסכמה אמיתית ומודעת.

עינב קאבלה: אם זה קיים בחוק של נובמבר, יתכן שכדאי להוסיף את המילה הזאת גם לסעיף של אוגוסט.

 << אורח >> עודדה פרץ: צריך לבדוק אם זה קיים בחוק.

עינב קאבלה: אם זה לא קיים בחוק, אנחנו לא נדרוש את זה כאן.

עינב קאבלה: אבל אם זה קיים בחוק, אנחנו נדרוש את זה כאן.

 << אורח >> עודדה פרץ: אומרים שזה כתוב.

יצחק פינדרוס: אני רוצה לעדכן לגבי הסיפור הזה של הרשויות המקומיות עוזר שר הפנים התקשר אלי ואמר שהם מחכים לחוק.

יצחק פינדרוס: גם הם לא מודעים לכך שלא צריך את החוק בשביל זה.

עינב קאבלה: אני אגיד לך מה אני קיבלתי בעניין הזה.

עינב קאבלה: קיבלתי עדכון שוועדת הפנים אישרה לקריאה שנייה ושלישית הצעת חוק שתאפשר דיונים בנושא תכנון ובנייה גם ב-זום אם הדיון אינו מתאפשר פיזית.

יצחק פינדרוס: השאלה היא לא אם החברים מגיעים ב-זום אלא המתנגדים.

יצחק פינדרוס: זה מאוד משמעותי.

יצחק פינדרוס: ישיבות מועצה ב-זום, זה משהו אחד.

רני נויבואר: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק נפרדת שעוסקת אך ורק במוסדות תכנון.

יצחק פינדרוס: הצעת חוק שגם המתנגדים יכולים להגיע ב-זום.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: יש הצעה שעוסקת בעניין הזה.

עינב קאבלה: זה ועדת הפנים.

יצחק פינדרוס: את צודקת.

יצחק פינדרוס: לא צריך חקיקה.

יצחק פינדרוס: מתנגדים לא צריכים להופיע ב-זום.

יצחק פינדרוס: לא צריך חקיקה.

יצחק פינדרוס: ההערה שלך הייתה נכונה.

יצחק פינדרוס: אני לא יודע למה משרדי הממשלה לא מודעים לזה.

יצחק פינדרוס: לכן אמרתי, אם היו מוציאים להם הבהרה.

רני נויבואר: יכולות להיות גם מחלוקות בתוך הממשלה ואם משרד בא ואומר שהוא חושב – אני לא מכירה את העניין של מוסדות התכנון אבל כן היה איזה ויכוח לגבי מועצת עיר בשאלה האם מועצת עיר יכולה להתכנס ואם ראוי לעשות את זה בחקיקה או בפרשנות.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על מתנגדים.

רני נויבואר: אדוני, אני מבינה מה אני אומרת.

רני נויבואר: אני אנסה להסביר שוב.

רני נויבואר: גם כשיש פרשנות משפטית, עדיין יכולים להיות ויכוחים בין גופי הממשלה על הדרך הראויה ולפעמים הדבר הנכון הוא, גם אם אתה אומר שהפרשנות המשפטית מאפשרת, עדיין הכללים לא קבועים בחקיקה כי כתובות מילים ניטרליות והן מאפשרות אבל צריך לקבוע את הכללים.

רני נויבואר: נניח לצורך העניין, למשל לעניין מוסדות תכנון, היה דגש מאוד גדול על אנשים עם מוגבלות, אנשים שיש להם קושי להביע את עצמם בפלטפורמה שהיא וידאו קונפרנס.

רני נויבואר: לכן יש לפעמים דברים שאתה צריך גם להנחיל את הכללים הרלוונטיים לאותו דבר וגם אם הפרשנות מאפשרת, אתה תרצה להביא חוק.

רני נויבואר: ממה שאני זוכרת עת רפרפתי בהצעת החוק הזאת, יש שם פרוטוקול עבודה מאוד מסודר של איך לעשות את הדברים.

רני נויבואר: ברשומות פורסם במפורש.

רני נויבואר: תינתן במפורש.

נירה לאמעי רכלבסקי: רציתי לומר שהמילה "במפורט" היא לא סגירה.

רני נויבואר: במפורש.

רני נויבואר: טעות של ה-נבו.

נירה לאמעי רכלבסקי: במפורש עם שין.

רני נויבואר: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: נוסיף את זה גם אצלנו?

רני נויבואר: כן.

עינב קאבלה: חן פליישר מבנק ישראל מבקשת להתייחס.

חן פליישר: לא.

חן פליישר: רק רציתי לומר שגם אני בדקתי ברשומות וזה באמת "במפורש".

עינב קאבלה: אז לסעיף הזה במפורש יוסף "במפורש".

עינב קאבלה: לגבי סעיף קטן (ה), גם זה יהיה בחוק נובמבר?

רני נויבואר: זה כבר היה.

רני נויבואר: זה היה בחוק המקורי.

עינב קאבלה: זה לא משהו חדש.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: זה החוק המקורי.

רני נויבואר: זה ממש מהחוק המקורי.

רני נויבואר: אותו הסדר.

רני נויבואר: שם הוא היה מסומן כסעיף קטן (ב) ועכשיו הוא יהיה מסומן כסעיף קטן (ה).

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שהקראתי לכם.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הפופולרי.

עינב קאבלה: אם הייתי צריכה לחדש את זה, לא הייתי מחדשת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אגב, הוא קיים בסעיף נפרד.

רני נויבואר: פשוט חוזרים עליו.

עינב קאבלה: צריך להגיע לזה בדרך אחרת כנראה בוועדה אחרת, אבל צריך להגיע לזה.

עינב קאבלה: סעיף 15, התיקונים שקוראים, הם קשים להבנה כי הם מתייחסים לחקיקה אחרת ועושים תיקונים ספציפיים.

עינב קאבלה: הסבר שלכם של שני משפטים.

עינב קאבלה: אצלנו זה סעיף 9(2).

רני נויבואר: אותו דבר.

רני נויבואר: בעיקרון העבירה הפלילית שקבועה בסעיף בחוק, בעצם אוסרת על המנפיקים להפיץ את הכרטיסים בלי הסכמה.

רני נויבואר: כדי שהם יוכלו להפיץ את הכרטיסים, חייבים לתקן את העבירה הפלילית.

רני נויבואר: מצד שני שמנו את הדגש, את המוקד, על השאלה אם מותר לו לחייב או לא.

רני נויבואר: אסור לו לחייב לפני שיש לו ביד הסכמה.

רני נויבואר: התיקון בסעיף קטן (א) הוא טכני כי זאת לא הפצה.

רני נויבואר: כבר מתקנים את כותרת השוליים.

רני נויבואר: (ג) הוא בצעם הפניה.

רני נויבואר: 2(ב) הוא אותו סעיף שמופיע לנו כאן ב-2(ה).

רני נויבואר: היה צריך לתקן את ההפניה.

רני נויבואר: זה טכני.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אני עושה הפסקה בהמשכיות שלנו כדי לעבור לעוד כמה דוברים שביקשו אתנו להתייחס לנושא הנגישות.

עינב קאבלה: הרב קובי וייס, מנהל תחום בשומרי משפט ורבנים לזכויות אדם.

קובי וייס: שלום.

קובי וייס: תודה על זכות הדיבור.

קובי וייס: אנחנו מפעילים מרכז זכויות בחדרה ואנחנו עובדים הרבה עם אנשים שיש להם מוגבלות בנגישות, יש להם אוריינות נמוכה, הזכירו כאן עולים, אנשים שיש להם בעיה של שפות ולמלא טפסים מורכבים - כמו שחבר הכנסת פינדרוס אמר - גם אנשים "רגילים" מתקשים הרבה פעמים, במיוחד טפסים של הוצאה לפועל וכולי – ואני רוצה להעלות שאלות כדי שנדע אנחנו, המגזר השלישי, כשיבואו אלינו בבקשת עזרה ולאו דווקא בבעיית נגישות.

קובי וייס: להרבה אנשים יש הורים מבוגרים שמתקשים.

קובי וייס: כשאני רוצה למלא טופס בדיגיטל, הוא יושב בבית, אני רוצה להיכנס ולעזור לו מרחוק, ואם אני מנסה להיכנס למחשב שלו מרחוק, בדרך כלל עד היום, כשהיינו מנסים לעשות את זה, זה היה מתנתק.

קובי וייס: אני מניח שזה עניין של סייבר כשמזהים ניסיון של השתלטות.

קובי וייס: יש עם זה בעיה.

קובי וייס: אני לא יודע אם יש לזה פתרון היום, אם בן אדם מבוגר מתקשר ואני רוצה להשתלט על המחשב מרחוק ולעזור לו והשאלה היא מה עושים במקרה כזה.

קובי וייס: לחילופין, חלק מהפתרונות שהמדינה נתנה בעבר, למשל ביטוח לאומי, היה מעין תא דואר כללי שהיה אפשר לשלוח את פרטי הבן אדם, למלא טופס ולשלוח מכל מחשב עם השם שלו לתא דואר כללי.

קובי וייס: לא להיכנס לחשבון האישי שלי.

קובי וייס: אני רוצה לדעת האם בכל הפתרונות שיינתנו תהיה אפשרות כזאת כדי לעקוף את הבעיה של השתלטות מרחוק על המחשב.

קובי וייס: נקודה שנייה.

קובי וייס: הרבה פעמים יש בעיה להיכנס לחשבון.

קובי וייס: אנשים משנים מספר טלפון, הם נתנו איזה שהם פרטים להיכנס, הם שינו והם נתקעים ולא יכולים להיכנס שוב.

קובי וייס: הם צריכים לדבר עם מישהו.

קובי וייס: האם במקביל לשירותי הדיגיטל תהיה אפשרות לאיזושהי תמיכה דיגיטלית?

קובי וייס: טלפון או זום של איזה פקיד שיעזור לאנשים שמתקשים להיכנס לתוך החשבון.

קובי וייס: דבר אחרון.

קובי וייס: כמגזר שלישי – אני לא מדבר בשם כולם – יש כאן

קובי וייס: רגישות מאוד גדולה למלא טפסים בדיגיטל ואחרי כן אנחנו גם לא רוצים לקחת אחריות, מה גם שהרבה פעמים יש פריצה לבן אדם ואז יבואו אלינו, עזרתם לבן אדם בחשבון, לכו תוכיחו שלא עשיתם לו איזה שהם עניינים.

קובי וייס: אני הייתי מעדיף שבעזרה במקרה של דיגיטל, המדינה תשים מתנדבים או עובדים שלה.

קובי וייס: כמו שלמשל היום בקופות חולים בזמן הקורונה, יש שירותי אחיות שמגיעות לבתי האנשים.

קובי וייס: הם עושים המון שירותים רפואיים שבדרך כלל היו עושים בקופות חולים אבל עכשיו באים לאנשים הביתה.

קובי וייס: האם יש אפשרות כזאת של אנשי מדינה שיש להם תעודות יושר, שיש עליהם פיקוח ברגע שהם נכנסים למחשב כדי לדעת מה הם עושים מבחינת הביטחון של האזרח והמידע שלו, כדי לעזור לאנשים לפחות בהתחלה, במיוחד לאנשים מבוגרים או אנשים שיש להם בעיית נגישות לאו דווקא שפתית כמו שהזכרתי קודם אלא בעיה של טכנולוגיה, לעזור להם בפעמים הראשונות לעשות את הדברים.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אתם רוצים להשיב לגבי השאלה הראשונה.

רני נויבואר: אני חושבת שצריך מומחים.

רני נויבואר: אנחנו משפטנים אבל צריך מומחים.

רני נויבואר: אני מניחה שהסיבה שלא עושים את זה, זה בגלל להבטיח את הגנת המידע.

רני נויבואר: אם יש את מערך הסייבר, אולי הם יכולים להשיב על זה.

רני נויבואר: אני מניחה שגם רשות התקשוב יכולה להשיב.

רני נויבואר: ככל שמגבירים את האבטחה, צריך לזכור שהשימושיות יותר מוגבלת.

רני נויבואר: כלומר, אם אתה רוצה משהו מאוד שימושי, אנחנו כל הזמן אומרים שיש טרייד אוף.

רני נויבואר: קשה לעשות אבטחה מאוד חזקה ושימושיות מאוד חזקה.

עינב קאבלה: גם אין מניעה טכנולוגית - אם רוצים לעזור לבן משפחה או בת משפחה – לעשות את זה בלי להשתלט מרחוק על המחשב.

רני נויבואר: אני לא מצויה בפרטים.

עינב קאבלה: אני לא אומרת את זה מידע של סייבר אלא מידע של פרקטיקה כי כולנו מתי שהוא מצאנו את עצמנו עוזרים למישהו מבוגר, גם אם זה באופן מקוון.

עינב קאבלה: זה עוזר להם יותר כי אם אתה צריך להביא אותם פיזית לאיזשהו מקום וזה בלתי אפשרי, לעומת זה שאתה יכול לעשות להם את הפעולה באופן מקוון, זה הרבה יותר פרקטי ביכולת העזרה, אם זה לאנשים מבוגרים.

עינב קאבלה: גם כן, מניסיון.

רני נויבואר: רשות תקשוב יכולה לענות על כך.

איילת חאקימיאן: יש לנו את עמית אשכנזי ואת יובל וגנר שרוצים להתייחס.

עינב קאבלה: קודם אני רוצה שעמית יתייחס לנושא הראשון.

עינב קאבלה: השאלה השנייה הייתה אחריות משפטית אבל זה נוגע לאותו עניין.

עינב קאבלה: בסיפור של המתנדבים, אין ספק שכמה שיותר המדינה יכולה לעזור, אנחנו חושבים שהיא צריכה לעזור, אבל הפלטפורמה של החוק הזה, לא היא המקום לעניין הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שאלה לגבי האחריות.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה האחריות של מי שעושה לאנשים האלה אם חלילה הייתה איזושהי פרצה או נעשה שימוש לרעה בנתונים.

עינב קאבלה: אני לא יודעת אם אנחנו יכולים להיכנס לזה.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו ניכנס כאן לדברים שלא נוכל להגדיר אותם וגם לא נוכל לפתור אותם כי אם אתה יושב מול המחשב עם מישהו ועוזר לו פיזית, האם המחשב שייך לו והאחריות היא שלו או שלך כי אתה בעצם מורה לו מה לעשות.

עינב קאבלה: לדעתי אלה שאלות שהן לא לשולחן הזה וגם לא לחוק הזה.

אנדרי קוז'ינוב: הרעיון עצמו הוא מבורך, אבל מבחינה יישומית כרגע, כגון מערך מתנדבים מפוקח, אני לא יודע עד כמה זה ישים לטווח זמן של עד חצי שנה, עד תקופת הוראת השעה.

אנדרי קוז'ינוב: לכן יכול להיות כפתרון ביניים, שיהיה סיוע כלשהו.

אנדרי קוז'ינוב: התייחסנו לזה בחוק.

עינב קאבלה: לנושא זה של פניות ציבור.

אנדרי קוז'ינוב: באמצעות פניות ציבור תהיה גם הנחיה טכנית או סיוע טכני איך למלא את הדברים האלה או להתייחס אליהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להבהיר.

נירה לאמעי רכלבסקי: החוק כרגע צמוד לחוק סמכויות מיוחדות שחל כרגע, הוא הוארך עד יוני 2021 וכל עוד יוארך החוק ההוא, החוק הזה ממשיך לחיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא מוצמד לחוק ההוא, גם אם יש באותה עת הכרזה בתוקף וגם אם לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, גם אם הכנסת ביטלה הכרזת שעת חירום קורונה ולוקח שבוע-שבועיים עד שהממשלה תביא הכרזה חדשה שוב לוועדה, היא יכולה לעשות את זה, גם בשבועיים האלה שאין הכרזה על מצב חירום קורונה, החוק הזה עדיין חל.

עינב קאבלה: במקרה שלנו אני רואה תא זה מאוד לחיוב.

עינב קאבלה: אנחנו רוצים שזה ימשיך לחול גם אחרי הקורונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כי הוא צמוד לחוק ההוא.

נירה לאמעי רכלבסקי: רק להבין.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע זה יוני 2021.

אנדרי קוז'ינוב: זה טווח של תשעה חודשים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

אנדרי קוז'ינוב: אני לא יודע כמה זה ריאלי ומציאותי לדרוש עכשיו מהממשלה.

אנדרי קוז'ינוב: זה מבורך אבל עד כמה זה מציאותי להקים מערך מתנדבים מפוקח, גם מפוקח באמצעות הסייבר.

עינב קאבלה: אני אומר את זה אחרת.

עינב קאבלה: זה בוודאי לא נכון שזה יעכב את חקיקת החוק וצריך לראות גם את היישום שלו בהמשך.

אנדרי קוז'ינוב: אולי נוכל להתייחס לזה במסגרת מתן הסיוע באמצעות פניות הציבור.

עינב קאבלה: איך כתוב הסעיף הזה היום?

עינב קאבלה: עוד לא הגענו אליו.

עינב קאבלה: נגיע אליו.

נירה לאמעי רכלבסקי: הבנתי שעמית מבקש להתייחס.

עינב קאבלה: נקבל את ההתייחסות של עורך דין עמית אשכנזי ממערך הסייבר.

עינב קאבלה: שוב שלום.

עמית אשכנזי: שוב שלום.

עמית אשכנזי: יש כאן שתי נקודות שרציתי להעלות בדיון.

עמית אשכנזי: הסעיף כפי שהוועדה ניסחה מחייב את הרשות המינהלית לשקול את הסיכונים שקשורים בהסבת השירות לדיגיטציה.

עמית אשכנזי: זה אומר שחלק מהדברים שמטרידים את חברי הכנסת ניתנים לטיפול על ידי הרשות המינהלית כי היא יודעת מי סוג הלקוחות שלה לסוג השירות הזה וניתן להניח שלפחות חלק מהמקרים, אם יש אוכלוסיות יותר מוחלשות, נוהל היישום או תהליך קבלת ההחלטות יביא את הדברים האלה בחשבון בעת עיצוב השירות.

עמית אשכנזי: כמובן שכאשר מדובר בשירותים באופן כללי, הדילמה היא יותר מורכבת.

עמית אשכנזי: כשלעצמנו, בעקבות הדברים שעלו כאן, אנחנו גם נבדוק איך אנחנו מעדכנים את המלצות הביצוע שלנו, הנחיות לפי החוק, באופן כזה שייקח בחשבון את המתח שבין הנגשה לבין סיכוני סייבר כמובן מתוך רצון שהדברים האלה יהיו כמה שיותר מתועדים, מאובטחים וברור לצדדים איך הדברים נעשים.

עמית אשכנזי: יש לזה יתרונות יותר קונקרטיים תלויי הקשר.

עמית אשכנזי: כלומר, לנהל את המתח הפנימי שבין הנגשה לבין הזדהות יותר חזקה או לבין יכולות תיעוד יותר מוגברות.

עמית אשכנזי: לפעמים הדרך הנכונה היא להשלים את הפעולה באמצעות משלוח הודעה על ביצוע הפעולה לטלפון שהוא חד ערכי של בעל הפעולה ואז דרך הדבר הזה יש לו יכולת לוודא בדיעבד שאכן בוצעה פעולה, או להודיע בדרך אחרת.

עמית אשכנזי: כלומר, למנוע את המצב שבו – כמו שאנחנו מקבלים פלט של חשבון כרטיס אשראי שמאפשר לנו באופן תיאורטי לוודא איזה פעולות בוצעו.

עמית אשכנזי: יש כאן אפשרויות שונות שבהתאם לרמת הסיכון ניתן יהיה לשקול אותן וכמובן האחריות בסופו של דבר היא על אותה רשות מינהלית.

עמית אשכנזי: אני חושב שדווקא כאן הטכנולוגיה יכולה גם לעזור אם מיישמים את זה באופן נכון.

עמית אשכנזי: מבחינתנו, גם אני וגם הצוות שמשתתף כאן בדיון ושומע, מודים על התרומה הזאת כי אנחנו נבטא את הדברים ככל שאנחנו יכולים באותה הוראת ביצוע.

עמית אשכנזי: תודה.

עינב קאבלה: תודה רבה.

עינב קאבלה: יערה בן שחר, היועצת המשפטית של רשות התקשוב, רצתה גם היא להתייחס לנושא של השתלטות מרחוק או לאחד הדברים שנאמרו כאן.

יערה בן שחר: כן.

יערה בן שחר: רציתי להתייחס לגבי מה שהטריד את הדובר הקודם, סליחה שאני לא זוכרת את שמו.

עינב קאבלה: וייס.

יערה בן שחר: אני יודעת להתייחס לגבי שירותי ממשל זמין ואולי זה קצת יניח את הדעת.

יערה בן שחר: קודם כל, חשוב להסביר שמה שמטריד אותנו זה לא רק הגנת סייבר לגבי אפשרות שמישהו ישלים או יצפה בנתונים של טופס של אדם אחר.

יערה בן שחר: זה מטריד אותנו גם בהיבטי הגנת סייבר אבל זה מטריד אותנו גם בהיבטים של חשש לניצול לרעה.

יערה בן שחר: שאותו בן אדם, ברגע שהוא הורשה לקבל את הסמכות למלא במקומו את הטפסים, חלילה יעשה בזה איזשהו ניצול לרעה.

יערה בן שחר: אני אומר את זה באופן ספציפי לגבי שירותי ממשל זמין.

יערה בן שחר: העיצוב הטכנולוגי להיכנס לשירותים ממשלתיים וציבוריים רבים, זה דרך מערכת ההזדהות.

יערה בן שחר: מכיוון שזה שער כניסה אחד, גם אם בן אדם הורשה לצורך העניין לבצע שירות ספציפי עבור בן אדם כמו שינוי מען, ברגע שהוא נכנס בשער, הוא יכול להיכנס להרבה הרבה מאוד שירותים רגישים אחרים ולכן נכון להיום אנחנו לא מאפשרים שמישהו אחר יבצע במקום משתמש הקצה את השירותים עבורו.

יערה בן שחר: מה כן אנחנו נותנים.

יערה בן שחר: אנחנו כן מאפשרים תמיכה טכנית.

יערה בן שחר: זאת אומרת, יש לנו תמיכה טכנית באמצעות המענה הממשלתי המרכזי, כוכבית 1299, שמעבר לזה שהוא נותן מידע כללי על כל שירותי הממשלה, הוא גם מספק תמיכה טכנית לשירותי ממשל זמין.

יערה בן שחר: חלק מהתמיכה הטכנית היא אנשים שמתקשים במילוי הטפסים ויש שם אפשרות, זאת לא השתלטות מרחוק אלא זו השתלטות בצורה מאוד מאוד מוגבלת שמאפשרת למוקדן צפייה במסך ואז יכולה להנחות את אותו משתמש איך בדיוק למלא את הטופס.

יערה בן שחר: אם הוא נתקע במשהו, מסייעים.

יערה בן שחר: אני כבר אומר עכשיו שבעתיד אנחנו גם נאפשר איזשהו פיצ'ר של מסלול למייצגים ושם אותו בן אדם יוכל להרשות את המייצג שלו עבור שירות מסוים או עבור סל של שירותים ואחרי שאנחנו נוודא שיש באמת הרשאה ברמה מאוד מאוד חזקה, שנוודה שאכן ניתנה הרשאה, אותו בן אדם יוכל, וזה יהיה שקוף למערכת שהמייצג לצורך העניין נכנס, אותו מיופה כוח נכנס ומבצע שירותים מסוימים עבור משתמש אחר, אבל זה כרגע זה משהו שעוד לא קיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל זה יהיה קיים רק בממשל זמין?

יערה בן שחר: אני יודעת להתייחס כרגע לשירותי ממשל זמין.

יערה בן שחר: יתכן שגופים אחרים מפעילים מערכות ותשתיות דומות.

עינב קאבלה: השלמנו את קריאת סעיף 9.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון עקיף נוסף, אני אקריא ונבקש הסבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: 10.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע - הוראת שעה בתקופה האמורה בסעיף 8, יקראו את חוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע, התש"ע-20098, כך שבסעיף 6(ד1) –

נירה לאמעי רכלבסקי: בפסקה (2), אחרי "בוועדת הכנסת המשותפת" יבוא "או בוועדה אחרת כאמור בפסקה (1)".

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת ועדה שהוקמה בחוק אחרי איזונים מאוד מסוימים לחוק הזה, חוק שעורר הרבה סערה סביב המאגר הביומטרי.

עינב קאבלה: למה הוקמה הוועדה במקור בחוק הזה?

נירה לאמעי רכלבסקי: היא מורכבת מוועדת חוקה, פנים ומדע.

נירה לאמעי רכלבסקי: האיזונים האלה שבעצם קשורים להגנת הפרטיות והנושאים של זכויות חוקתיות, מאיזון עם הזיהוי שהוא בעצם ועדת הפנים וכמובן כל הנושא הטכנולוגי, דליפות, פריצות, העובדה שטביעות אצבע הן היום כבר אקוויוולנט לסיסמה.

עינב קאבלה: איזה תפקיד יש לה לפי החוק?

נירה לאמעי רכלבסקי: היא מפעילה את כל החוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל התקנות מובאות אליה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל שנה היא מקבלת דיווחים משלושה גופים שונים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע היא נמצאת בלב הוראת השעה שאומרת שראש מערך הסייבר יביא כל זמן מה נתונים שמראים האם אפשר לעבור לטכנולוגיות זיהוי פנים מספיק טובות ולהיפטר מכל טביעות האצבע שבמאגר, שזה הרעיון, שרוצים שהמאגר יהיה פחות רגיש.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן מתבקש מאתנו שינוי שגם ועדה אחרת שהיא לא הועדה הזאת תוכל לקבוע דברים לגבי סעיף ספציפי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נשמע מדוע אנחנו מתבקשים לשנות את זה.

יערה בן שחר: הרקע לתיקון המוצע נוגע לאיזושהי עבודה ארוכה שהחלה עוד טרום עידן הקורונה במסגרת המאמצים המשותפים גם לרשות התקשוב הממשלתית וממשל זמין, מערך הסייבר הלאומי, היחידה להזדהות בטוחה ולרשות האוכלוסין, כדי לראות איך אנחנו מפצחים את נושא ההזדהות ומעמידים עוד מסלולים נוספים לזיהוי.

יערה בן שחר: לא סתם לזיהוי אלא לזיהוי מאוד מאוד חזק.

יערה בן שחר: תחת זאת התחילה עבודה לשימוש בהקמת ערוץ לזיהוי בשימוש באמצעים ביומטריים.

יערה בן שחר: אני אומר שהמטרות הן שתיים, הן גם להרחיב את הקהלים שעושים שימוש בשירותים דיגיטליים, כמה שיותר יוכלו לעשות שימוש בשירותים דיגיטליים, ולתת שירותים דיגיטליים איכותיים ושירותים דיגיטליים שטעונים הזדהות ברמה מאוד מאוד חזקה, כמו רבה 4 שבדרך כלל מונגשים היום בעיקר בצורה פרונטלית.

יערה בן שחר: ברגע שאנחנו הולכים לאיזשהו שימוש באמצעי ביומטרי - והרציונל היה לעשות שימוש ברובד הביומטרי של מסמכי הזיהוי וכשאני מדברת על מסמך זיהוי, הכוונה גם לתעודת זהות חכמה או לדרכון ביומטרי – ויש על הפרק כמה פתרונות טכנולוגיים אפשריים שיאפשרו לנו ליטול – הכול כמובן וולנטרית - ולבן אדם תהיה מסילה של הביומטריה והשוואה של אותה ביומטריה לנתונים ביומטריים ששמורים על גבי מסמכי הזיהוי.

נירה לאמעי רכלבסקי: השוואה בין טביעת אצבע שלך בתעודה לבין טביעת אצבע שלך שאתה נותן.

יערה בן שחר: לדוגמה.

יערה בן שחר: באופן ספציפי כרגע אנחנו מדברים דווקא על השוואה של הביומטריה של הפנים אל מול הנתונים הביומטריים ששמורים באותם מסמכי זיהוי.

יערה בן שחר: בעצם גם טביעת אצבע.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בעצם אדם אל מול תעודה.

עינב קאבלה: נקטעת.

יערה בן שחר: אישרתי את מה שנירה אמרה, שזה בעצם אימות אל מול תעודה.

יערה בן שחר: נכון, זה מדויק, זה אימות אל מול תעודה.

יערה בן שחר: זה לא אל מול מאגר או משהו כזה.

יערה בן שחר: זה אימות אל מול התעודה.

יערה בן שחר: יש לנו כמה פתרונות טכנולוגיים.

יערה בן שחר: אם זה הוספת מסלול במערכת ההזדהות הממשלתית, אם זה באמצעות הקיוסקים שפזורים ברחבי הארץ.

יערה בן שחר: כמו שהתחלתי ואמרתי, זאת עבודה ארוכה שהתקדמה.

יערה בן שחר: יש לנו היום טיוטת תיקון תקנות שהיא כבר הגיעה להבשלה ואנחנו רוצים להתקדם אתה קדימה.

יערה בן שחר: השאיפה שלנו היא להפנים את תיקון התקנות אבל זה לא משהו שהסתייע ובסופו של דבר אמרנו שאם אפשר לקצר את התהליך הבירוקרטי שקיים בסעיף 6ד(1) לנושא של תיקון תקנות מחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטרי, אנחנו שואפים כמה שיותר לקצר את הבירוקרטיה הזאת כדי שהתקנות האלה יובאו ויפורסמו ואנחנו נוכל לעשות בהן שימוש.

יערה בן שחר: לצורך העניין, התיקון מלכתחילה דיבר על מצב שבו הוועדה המשותפת לא מוקמת ואז ועדת הכנסת תוכל לבחור ועדה אחרת מהוועדות שלה.

יערה בן שחר: מה שהיועצת המשפטית הניחה את דעתנו, ולכן הנוסח שהוקרא קודם הוא מקובל עלינו, היא הסבירה לנו שאותה ועדה משותפת, ברגע שהוועדות הקבועות שמרכיבות אותה קיימות, בעצם הקמתה היא משהו כמעט טכני על בסיס בקשה, ברגע שמבקשים, ואין איזשהו עיכוב והבנו שזה טכני אוטומטי.

יערה בן שחר: לכן הנוסח שמוצע כרגע, שאם אחת מהוועדות למעשה לא הוקמה, אנחנו נבקש שלא יהיה עיכוב בגלל החלק הבירוקרטי הזה כדי שאנחנו נוכל לקדם את אותן תקנות שבעתות שגרה הן כמובן חשובות אבל בוודאי שבעתות של קורונה, מאוד מאוד חשוב לנו כמה שיותר לשפר, להיטיב והפוך את השירותים הדיגיטליים לכמה שיותר איכותיים ומאובטחים.

נירה לאמעי רכלבסקי: השירותים האלה ניתנו מתי שהוא באיזשהו אופן?

נירה לאמעי רכלבסקי: הם ניתנים?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אקריא את הסעיף ואחר כך אם תוכלי לומר אם בעתות רגילות השירותים האלה לפי (ד1) ניתנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בלי קשר לוועדה עכשיו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מקריאה את סעיף 6(ד1) לחוק המאגר הביומטרי: "השר, בהסכמת שר המשפטים, בהתייעצות עם הממונה על יישומים ביומטריים ובאישור ועדת הכנסת המשותפת, רשאי לצורך שיפור או הנגשה של שירות הניתן לציבור בידי גוף שהוא נותן שירות, לקבוע בתקנות כי לשם קבלת שירות מגוף כאמור יכול שיבוצע אימות זהותו של אדם גם בדרך של נטילת אמצעי זיהוי ביומטריים – שזה בעצם נטילת טביעות אצבע – הפקת נתוני זיהוי ביומטריים והשוואת האמצעים או הנתונים כאמור לאמצעי ולנתונים ביומטריים הכלולים במסמך הזיהוי של אותו אדם באמצעים ממוקנים ולא בפני בעל תפקיד באותו גוף אם בחר בכך האדם".

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת הפעולה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני פשוט לא הבנתי למה אתם לא מביאים שינוי לתקנות, אבל מילא, כי התקנות זו ישיבה אחת בוועדה המשותפת שמקימים אותה עכשיו לצורך אחר.

יערה בן שחר: אנחנו מביאים עכשיו טיוטת תקנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם אתם צריכים את השינוי עכשיו, הוועדה קיימת ואפשר לפנות אליה ולהעביר תקנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: היא עוד מעט הולכת לשבת על חוות הדעת של ראש מערך הסייבר.

יערה בן שחר: יש עוד איזשהו תהליך קטן שאנחנו צריכים לעבור מול משרד המשפטים ואני מקווה שזה יקרה ממש בשבע-שבועיים הקרובים ואז נוכל להביא את זה לוועדה המשותפת.

יערה בן שחר: כמו ששוחחנו קודם, אם קיימת ועדה משותפת, אין בעיה ואנחנו נלך במסלול הרגיל.

יערה בן שחר: התיקון נועד אך ורק לאיזשהו קיצור של אם חלילה הוועדה המשותפת לא קיימת, היא לא קמה, ואני מקבלת את התיקון שאת הצעת לגבי זה שברגע שאותן ועדות שמרכיבות את הוועדה המשותפת קיימות, לא אמורה להיות בעיה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בדיוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כל הרעיון הוא כינוס של ועדת הכנסת ובחירת הנציגים מהוועדות האלה והאיזון הזה חשוב שיישמר.

נירה לאמעי רכלבסקי: התקנות לחוק הן עדיין דרך המלך.

יערה בן שחר: זה לגמרי מקובל.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה שמבקשים כאן לשנות זה ש"השר יקבע בתקנות לעניין אופן הנטילה, ההפקה וההשוואה כאמור בפסקה (1) ובין השאר הוראות לעניין אבטחת מידע.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות לעניין אבטחת מידע שלא ניתן לדון בהן בוועדת הכנסת המשותפת – שאלה הצדדים הביטחוניים יותר – יובאו לאישור ועדת הכנסת המשותפת ליישומים ביומטריים".

נירה לאמעי רכלבסקי: את הוועדה הזאת אתם לא יכולים לשנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם מתכוונים לשתי הוועדות?

נירה לאמעי רכלבסקי: את שתיהן אתם רוצים?

יערה בן שחר: לא.

יערה בן שחר: רק את הוועדה המשותפת.

יערה בן שחר: אנחנו לא צופים שאנחנו נצטרך את הוועדה המיוחדת ליישומים ביומטריים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אז הרעיון הוא, כנראה אנחנו מתקרבים לתקופת בחירות - - -

עינב קאבלה: אנחנו לא יוצאים כאן בהצהרות, לא האופוזיציה ולא הקואליציה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא, ודאי שלא, אבל למצב לא סביר ולא נראה לעין שבו מאיזו שהיא סיבה הוועדות האלה לא הוקמו, אז ועדת הכנסת תכריע.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני תוהה אם צריך לתת לוועדת הכנסת איזושהי מסגרת אולי לקבוע שתי ועדות מאחר ושם יש איזונים אבל אני לא רוצה לפתוח את זה עכשיו.

אנדרי קוז'ינוב: ככל שהממשל המבצע – לא הממשלה הפוליטית – צופה פני עתיד, הוא נערך לכל האפשרויות שעל הפרק וזאת לזכותם ייאמר.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם לזה אתם יכולים להביא את התקנות לוועדה המשותפת ולתקן אותן בדרך המלך.

יערה בן שחר: אם זה היה תלוי בי, אני הייתי מביאה אותן כבר מחר.

יערה בן שחר: יש עוד כמה דברים בדרך ואנחנו בשאיפה להביא אותן כמה שיותר מהר.

עינב קאבלה: תודה יערה.

עינב קאבלה: נעלה את רועי פרידמן מהיחידה ליישומים ביומטריים שביקש להתייחס.

עינב קאבלה: שלום רועי.

רועי פרידמן: צוהריים טובים.

רועי פרידמן: בהמשך לשאלות של הוועדה ולמה שיערה פירטה, העבודה הזו שאנחנו עושים במשותף, וחלק מהסמכות שלי כממונה יישומים ביומטריים, להמליץ על מדיניות בתחום היישומים הביומטריים.

רועי פרידמן: למעשה יש כאן זיהוי מה שנקרא אחד לאחד, אדם מול תעודה ומינוף התיעוד.

רועי פרידמן: זה משהו שאנחנו חושבים שנכון לעשות יותר שימושים בתיעוד הלאומי החכם ולכן אנחנו רוצים לאפשר את הזיהוי אל מול התיעוד.

רועי פרידמן: זה בין היתר יאפשר צמצום של מאגרים ביומטריים.

רועי פרידמן: היום גוף שרוצה לעשות זיהוי חזק ביומטרי, אין לו מסמך לעשות מול את הזיהוי והוא נאלץ להקים מאגר ביומטרי שזה כשלעצמו משהו שאנחנו מעוניינים לצמצם וזה יסייע.

רועי פרידמן: בהקשר הזה חשוב לציין שהדרכון הביומטרי שנמצא כבר בידי כאר

רועי פרידמן: בעה מיליון תושבים מתבצע אתו זיהוי ביומטרי גם בישראל וגם בחוץ לארץ, כך שהוא כבר מממש את הייעוד שלו, אבל אפשר למנף אף זה גם לשירותים דיגיטליים.

רועי פרידמן: אנחנו עושים עבודה מתמשכת עם ממשל זמין ועם רשות האוכלוסין.

רועי פרידמן: מנויים באותו סעיף 6(ד1) שהוזכר מספר נכון, אם אני זוכר נכון חמש קבוצות של גופים – ממשלה, תאגידים סטטוטוריים, גופי בריאות, חברות ממשלתיות וכולי - ואנחנו באמת לאפשר את זה וקיימות גם טיוטת תקנות שכוללת התייחסות להיבטי אבטחת מידע שהוזכרו קודם.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: עוד בנושא הזה עורכת הדין אירית וייסבלום מהמחלקה המשפטית של רשות האוכלוסין שביקשה להתייחס.

עירית וייסבלום: אין לי דברים מיוחדים להוסיף אלא אם כן יש שאלות בהיבטים של רשות האוכלוסין.

עינב קאבלה: אמרו לי שביקשת לדבר.

עינב קאבלה: לכן העלינו אותך.

עינב קאבלה: אבל אפשר גם לומר שלום ונעים מאוד.

עירית וייסבלום: נעים מאוד.

עירית וייסבלום: התקנה מקובלת עלינו.

עינב קאבלה: תודה.

רני נויבואר: אנחנו רוצים להבהיר – כיוון שנראה יש איזשהו שיח שמתקיים במקומות אחרים – שלא הייתה כאן אמירה שאפשר היום לקיים דיונים ב-זום במוסדות תכנון ולגבי התנגדויות, יש חוות דעת של מינהל התכנון שמדברת אך ורק על קיום התנגדויות בהסכמה של המתנגד.

רני נויבואר: יש כאן איזה רחש בחש שכאילו בדיון כאן מישהו אמר משהו אחר ולכן אנחנו רוצים להבהיר, שאלה הדברים שנאמרו.

רני נויבואר: בעיקרון למוסדות תכנון יש חקיקה נפרדת שנועדה לאפשר את הדבר הזה ודיון בהתנגדויות יכול להתבצע לפי חוות דעת של מינהל התכנון אך ורק בהסכמה של המתנגד.

רני נויבואר: להבנתי לא נאמר כאן שום דבר אחר, אבל בכל מקרה מאחר ונאמרו כאן כל מיני דברים, צריך להבהיר שזה הדבר.

עינב קאבלה: תודה על ההבהרה.

נירה לאמעי רכלבסקי: 11.

נירה לאמעי רכלבסקי: תחילה תחילתו של חוק זה, למעט התיקונים העקיפים המנויים בסעיפים 8 עד 10, ביום פרסומו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רוצה להבין למה סעיף 10 נכלל כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיפים 8 ו-9, כרטיסי חיוב והוצאה לפועל, אתם מחילים אחורה כדי שיהיה רצף אבל אני לא רואה שהסעיף הביומטרי ייכלל כאן לאחור.

רני נויבואר: הוא לא אמור להיכלל.

רני נויבואר: גם לסעיף הבא יש לנו תיקון.

רני נויבואר: יש לנו עוד תיקון לסעיף 10, המילים "הוראת שעה" גם צריכות להימחק כי זאת לא הוראת שעה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם רוצים לשנות את החוק הזה לעד.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: לעד.

רני נויבואר: לנצח נצחים.

נירה לאמעי רכלבסקי: תחילתו של חוק זה, למעט התיקונים העקיפים המנויים בסעיפים 8 ו-9 – הסעיפים לגבי כרטיסי חיוב וכרטיסים לחייבים בהוצאה לפועל – אותם אתם רוצים להחיל אחורה.

עינב קאבלה: למה לאחור?

עינב קאבלה: ביום פרסומו.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: רני תסבירי.

רני נויבואר: את סעיף 8 ו-9 אנחנו רוצים להחיל מהמועד של פקיעת התוקף של תקנות שעת החירום, שיהיה רצף נורמטיבי.

עינב קאבלה: איפה זה כתוב?

נירה לאמעי רכלבסקי: זה כתוב בסעיף 8.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא אומר שחוק ההוצאה לפועל ייקרא מה-7 ביולי.

רני נויבואר: שזה המועד בו פגו התקנות.

רני נויבואר: יהיה רצף.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו הדבר לגבי סעיף 9.

עינב קאבלה: הבנתי.

עינב קאבלה: בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: למעט הסעיפים האלה, תחילתו של חוק זה ביום פרסומו, שזה תחילה רגילה למדי.

נירה לאמעי רכלבסקי: 12.

נירה לאמעי רכלבסקי: תוקף חוק זה, למעט סעיפים 8 ו-9, יעמוד בתוקפו עד תום תקופת תוקפו של חוק סמכויות מיוחדות, כאמור בסעיף 50 לאותו חוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כיום זה 21 ביוני 2021.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה התוקף של חוק סמכויות מיוחדות כרגע.

נירה לאמעי רכלבסקי: במקור הוא היה במארס ועבר ליוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוארך בעוד שלושה חודשים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאמור, זה לא כפוף להכרזה על מצב חירום.

נירה לאמעי רכלבסקי: לפי החוק ההוא יכולות להיות תקופות שונות של הכרזה, יכול להיות שבתקופה הזאת תהיה תקופה של הכרזה ויכול להיות שלא תהיה הכרזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: חשוב להבהיר את זה, שאנחנו מאפשרים את זה למרות זאת.

עינב קאבלה: אנחנו צמודים לחוק סמכויות מיוחדות.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע עד ה-21 ביוני 2021.

עינב קאבלה: הגענו לתוספת הראשונה, אבל לפני שנקרא אותה, נצא להפסקה.

עינב קאבלה: אנחנו מחדשים את דיוני הוועדה.

עינב קאבלה: הבהרה, כדי לא להוציא דברים מהקשרם וכדי להיצמד לדברים שכן נאמרו בוועדה.

עינב קאבלה: לאור ההערה שנשמעה כאן על הרשויות המקומיות בוועדות תכנון ובנייה.

עינב קאבלה: אין מחלוקת שהנושא הוא בסמכות ובטיפול ועדת הפנים.

עינב קאבלה: כפי שציינו בדיון לפני ההפסקה, ועדת הפנים גם אישרה בשנייה ושלישית הצעת חוק בנושא.

עינב קאבלה: עוד אמרנו כוועדה שבוודאי שאנחנו רואים בחיוב את הנושא של השירות הדיגיטלי לאזרח וכל גוף שנותן שירות – אם זו רשות מקומית או כל גוף אחר – טוב שיעמידו לטובת מקבליה השירות, שהם האזרחי, גם שירותים מקוונים שיהיו נגישים וראויים תוך הגנה על פרטיותם של המשתמשים.

עינב קאבלה: זה מה שאמרנו באופן כללי והיה לי חשוב להבהיר את זה.

עינב קאבלה: נמשיך לתוספת הראשונה של החוק.

עינב קאבלה: נתחיל בהקראה ותוך כדי נשמע את ההסברים.

נירה לאמעי רכלבסקי: יהיו מקומות שנקבל הסבר כללי וכאלה שאולי נקבל הסבר אולי יותר מפורט לאור השאלות שעלו.

נירה לאמעי רכלבסקי: היו גם כמה סעיפים שבוטלו ואני כמובן אציין זאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: התוספת הראשונה, ההגדרה מתייחסת להגדרה שירות חיוני שבסעף 1 ובסעיף 3 ויש בה חמישה טורים.

נירה לאמעי רכלבסקי: טור א' – השירות החיוני, טור ב' – החיקוק שמכוחו ניתן השירות החיוני, טור ג' – הגוף הציבורי נותן השירות החיוני, טור ד' – מי הוא הגור הממונה לקביעת ההוראות לעניין שירות מרחוק, טור ה' – מקום פרסום ההוראות לעניין שירות מרחוק.

עינב קאבלה: אנחנו מתחילים מהסעיף הראשון או שנשמע קודם איזשהו נציג שאולי אחר כך לא יהיה אתנו ב-זום?

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

עינב קאבלה: נעשה דילוג ונחזור לאחור.

נירה לאמעי רכלבסקי: נקפוץ לסעיפים האחרונים שמדברים על שירות שקשור לתחום החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 71 - בקשה לרישיון.

עינב קאבלה: אצלי זה סעיף 69.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו בהחלט מדברים על סעיף 69.

נירה לאמעי רכלבסקי: מדובר בתקנות 1 ו-1 לתקנות הפיקוח על בתי ספר (בקשה לרישיון), התש"ל-1970.

נירה לאמעי רכלבסקי: המנהל הכללי של משרד החינוך הוא הגוף הציבורי שנותן את השירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה לקביעת הוראות לעניין שירות מרחוק הוא שר החינוך ומקום פרסום ההוראות לשירות מרחוק הוא אתר האינטרנט של משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מציעה שנקריא סעיף סעיף.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רק אומר שבכל מה שקשור לחינוך, אנחנו נראה סעיפים שבעצם מדברים על פעולות שעושה הרשות המקומית בלבד ואנחנו נצטרך להסביר כאן מדוע הוכנסו הרשויות המקומיות לחוק הזה כשהן לא אמורות להיות הגורם הממונה אבל הן בעצם מבצעות את כל האירוע.

עינב קאבלה: זה הכול ביחד, אלה כל ענייני משרד החינוך?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן אני אומרת שאני מקריאה כרגע את סעיף 69, בקשה לרישיון ואת סעיף 70, בקשה לרישיון כי אני רוצה שההסבר יבוא ביחד.

עדי שיינבך: רק לעניין הגורם הממונה.

עדי שיינבך: משרד החינוך ביקשו לתקן שהגורם הממונה הוא לא שר החינוך אלא כן גורם מינהלי מאחר שמדובר בתקנות והוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 69?

עדי שיינבך: בסעיף 69, 70 ו-71.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיפים 69 עד 71, הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה במשרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסדר.

לירן שפיגל: שלום.

לירן שפיגל: אני אסביר בקצרה לגבי השירותים של הרישוי.

לירן שפיגל: משרד החינוך נותן רישיונות מתוקף חוק.

לירן שפיגל: אנחנו מדברים על חוק פיקוח על בתי ספר וחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים.

לירן שפיגל: מי שמוסמך לתת את הרישיון על פי החוק זה המנהל הכללי של משרד החינוך.

לירן שפיגל: התקנות מוגשות למשרד החינוך כשכיום יש שתי חלופות.

לירן שפיגל: חלופה אחת היא אפשרות להגיש פיזית במשרד החינוך ואפשרות נוספת שהיום ניתנת, יש מערכת מקוונת של משרד החינוך שכדי שתאגיד יוכל להגיש בקשות, הוא עובר תהליך הזדהות פיזי במשרד ואז הוא מקבל הרשאה להגיש בקשות במערכת.

לירן שפיגל: אחרי שהוא עושה את תהליך ההזדהות, הוא לא צריך לחזור למשרד כל פעם אלא מספיק שהוא עושה תהליך הזדהות פעם אחת.

לירן שפיגל: כלומר, היום המערכת מאפשרת גישה מרחוק.

לירן שפיגל: הקושי שעלה בתקופה האחרונה כאשר הייתה מניעה להגיע למשרד החינוך היא לתת את ההרשאה לגשת לגישה מרחוק והמשרד נתן פתרון לעניין הזה באמצעות פעולות של ועידה חזותית למי שמגיש את הבקשה לקבל הרשאה להזדהות.

לירן שפיגל: הבקשה שלנו להיכלל בתוספת זאת האפשרות לעגן את הפתרונות האלה כדי שלא תעלה טענה שפועלים בצורה פרשנית בניגוד לחוק וגם לתת פתרונות אחרים, ככל שיהיה צורך, אם לצורך העניין יש איזשהו קושי מוחלט לתת מענה דיגיטלי על פני הגעה פיזית למשרדים וזה בעצם עונה על תכליות החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: למה יהיה קושי לתת מענה דיגיטלי?

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה מדבר על סעיף 69?

לירן שפיגל: לפי התקנות זה אומר שאתה צריך להתייצב פיזית במשרד.

לירן שפיגל: המשרד כבר נתן פתרון שההגעה הפיזית לצורך הזדהות, לצורך הוודאות שמי שמגיש את הבקשה זה הגורם שאמור להגיש אותה – יש אפשרות, או לגשת פיזית או לעבור תהליך ראשוני של הזדהות, לקבל הרשאה לגישה למערכת לצורך הגשת בקשות מרחוק מבחינה דיגיטלית.

לירן שפיגל: כלומר, כבר קיים פתרון של המשרד אבל הוא עדיין דורש התייצבות פיזית לפחות פעם אחת, פעם ראשונה.

לירן שפיגל: אנחנו מדברים כאן על תאגידים שמגישים בקשות לרישיון ולא בהכרח בקשה אחת, אלא זאת בקשה לרישיון שהוא יכול להגיש יותר מפעם אחת כי מדובר בתאגיד, הוא יכול להגיש בקשות לחידוש רישיון למוסדות קיימים.

לירן שפיגל: לכן, במקום שהתאגידים האלה יידרשו להתייצב כל פעם במשרדים של משרד החינוך כדי להגיש את הבקשות האלה, אפשרו להם להגיש בקשה מרחוק.

לירן שפיגל: הקושי בו נתקלנו בתקופה האחרונה היה כאשר אי אפשר היה לגשת למשרדים לתאגידים שמעולם לא הגישו בקשה להרשאה להגיש מסמכים מרחוק.

לירן שפיגל: הם לא יכלו לגשת למשרדים ולצורך הזה צריך לתת פתרון.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 70, שוב בקשה לרישיון אבל שונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 2(א) ו-(בה) ו-3 לתקנות מוסדות חינוך

נירה לאמעי רכלבסקי: תרבותיים ייחודים (בקשה לרישיון), תשס"ט-2009.

לירן שפיגל: אנחנו מדברים על אותו מקרה אלא לגבי חוק אחר.

לירן שפיגל: כלומר, 69, 70 ו-71, הכול מקרים בהם מגישים בקשה לרישיון ולהכרה.

לירן שפיגל: אלה שני חוקים שונים.

לירן שפיגל: הסיטואציה היא אותה סיטואציה, או שאפשר לגשת למשרדים של משרד החינוך ולהגיש בקשות, או שאפשר לבקש הרשאה לגשת מרחוק.

עינב קאבלה: יש לך דוגמה לתת לנו?

עינב קאבלה: כדי שנחוש את זה טוב יותר.

לירן שפיגל: התקנות מפרוטות את כל אותם מסמכים שצריך להגיש במסגרת בקשה לרישיון.

לירן שפיגל: ניקח לדוגמה בית ספר שצריך לפעול לפי חוק פיקוח על בתי ספר, תיכון כלשהו שעמותה רוצה להקים.

לירן שפיגל: במצב רגיל, בא כוח העמותה או הנציג המוסמך של העמותה צריך לגשת למשרד החינוך, להגיע עם כל מסמכי הבקשה ולהגיש אותם לפקיד במשרד החינוך.

לירן שפיגל: מכאן התהליך הראשון עובר לידי משרד החינוך.

לירן שפיגל: עושים את כל הבדיקות הנדרשות עד שהמנהל הכללי של משרד החינוך יכול לקבל החלטה אם לתת רישיון או לדחות את הבקשה לרישיון.

לירן שפיגל: אפשרות נוספת היא שיבוא הנציג המוסמך של העמותה, יזדהה, ייתנו לו איזושהי הרשאה שהיא משויכת אליו שהוא הגורם שיכול להגיש את הבקשות לרישיון ולאחר מכן הוא יגיש את הכול מרחוק במערכת דיגיטלית.

לירן שפיגל: בעתיד, אם הוא ירצה לחדש את הבקשה לרישיון, ירצה להוסיף עוד איזה שהם מסמכים מרחוק, לעשות איזה שהם עדכונים, הוא לא צריך לגשת יותר למשרדים של משרד החינוך אלא הוא יכול לעשות את הפעולה הזאת מרחוק.

לירן שפיגל: עדיין, כדי שהוא יוכל לעשות את זה מרחוק, פעם אחת לפחות בחיים הוא צריך לגשת למשרדים שלנו.

לירן שפיגל: במצב של משבר, מן הסתם, כאשר המשרדים סגורים, אותו נציג של עמותה לא יכול להגיש בקשות כי המשרדים סגורים והוא גם לא יכול לבקש הרשאה לגשת מרחוק.

לירן שפיגל: הפתרון יינתן באמצעות ההסמכה שתיתן לנו לפי החוק, לתת איזשהו פתרון אחר, דיגיטלי או שאינו דיגיטלי, לאפשר לו להגיש את הבקשה לרישיון.

לירן שפיגל: נתתי דוגמה שהפתרון שנתנו בפעם האחרונה הוא שעשו ועידה חזותית עם אותו נציג שמבקש את ההרשאה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זו דוגמה לתקנות לגורם ממונה השר לא מעורב בעבודה שלו.

נירה לאמעי רכלבסקי: מי שרשאי לעשות את התקנות, זה סמנכ"ל משרד החינוך.

לירן שפיגל: מנהל מינהל רישוי.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה דוגמה למשהו שלא עובר דרך השר.

לירן שפיגל: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת דוגמה למשהו שלא עובר דרך השר אלא דרך מנכ"ל משרד.

אנדרי קוז'ינוב: השאלה היא כמה בקשות כאלה כבר מוגשות בתקופת הקורונה.

עינב קאבלה: שאלה טובה.

לירן שפיגל: שמעתי את השאלה.

לירן שפיגל: בתקופת הקורונה הוגשו בקשות בצורה סדירה בכמויות מאוד גדולות.

לירן שפיגל: אני לא יודע לתת לכם את המספרים ואם צריך, אני אברר את זה.

לירן שפיגל: בכל תקופה יש גם גופים חדשים שמבקשים לראשונה להגיש בקשות לרישיון או שמבקשים לצורך העניין, אם הם ירצו להחליף את הגורם שרשאי להגיש את הבקשה.

לירן שפיגל: אני לא יודע להגיד לכם מספרים אבל זה משהו שנדרש.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה האינטרנט של משרד החינוך הוא בכל מקרה ממשל זמין אבל אתה מדבר על אמצעים נוספים שהם לאו דווקא דיגיטליים אבל הם שירות מרחוק.

לירן שפיגל: אני יכול לומר מה הפתרונות שנתנו עד עכשיו.

לירן שפיגל: אני מניח שהם ימצו את מרבית המקרים.

לירן שפיגל: ככל שהפתרון שמצאו שמאפשר לבקש הרשאה, להגיש בקשה בצורה מקוונת באמצעות ועידה חזותית, זה משהו שניתן יהיה להסתפק בו, ימשיכו לעשות את זה ולא נצטרך לחשוב על פתרונות אחרים שהם לא פתרונות דיגיטליים.

לירן שפיגל: בסך הכול מדובר כאן על תאגידים, גופים שיש להם מינימום אמצעים לפעול.

לירן שפיגל: אני חושב שכאן יש פחות קושי.

נירה לאמעי רכלבסקי: האתר של משרד החינוך הוא כן אתר מגובה ממשל זמין.

לירן שפיגל: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני עוברת לסעיף 71, עוד בקשה, "בקשה להכרה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 2 לתקנות מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים (הכרה במוסד חינוך חרדי), התשס"ט-2009".

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הגוף הציבורי הוא שר החינוך או מי שהוא הסמיך לכך והגורם הממונה הוא שר החינוך.

לירן שפיגל: גם כאן ביקשנו לתקן שהגורם הממונה יהיה מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.

לירן שפיגל: מדובר באותה סיטואציה.

לירן שפיגל: כאשר מוסד חינוך תרבותי ייחודי, הוא צריך לקבל גם רישיון וגם הכרה לפי החוק, ולכן מדובר בשתי בקשות שונות, אבל הטיפול לצורך העניין הטכני הוא זהה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, אבל כאן ןזה מוסד חינוך חרדי.

נירה לאמעי רכלבסקי: ב-71.

לירן שפיגל: מוסדות חינוך תרבותיים ייחודים כיום זה רק מוסדות ששייכים לחברה החרדית.

לירן שפיגל: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו עוברים לסעיף 72.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן אנחנו בעצם מתחילים לערב את הרשויות המקומיות.

לירן שפיגל: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: "רישום למוסד חינוך מוכר.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 3(ו), 4, 7ה, 10, 11, 16, 25, 26, 32 עד 37 ו-41 עד 44 לתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום), התשי"ט-1959".

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הגורם הציבורי שנותן את השירות הוא אותו רשם ראשי אבל הגורם הממונה הוא שר החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן, אם אני אוכל להפנות את תשומת לב הוועדה, אנחנו בעצם מדברים על רישום ועל פעולות ושירות שנעשים אך ורק מול הרשות המקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, בסעיפים האלה אין כאן פעולה של האזרח אל מול שר החינוך או אל מול הרשם או אל מול משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הפניתי שאלה שתבהיר לנו למה בעצם אנחנו עושים בחוק הזה, באתר משרד החינוך, שינוי שבעצם מי שנותן את השירות ההיא הרשות המקומית שלא מוגדרת בחוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אתן דוגמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 7ה למשל לתקנות לימוד חובה, היא אומרת שרושם שמבקש לרשום את הילד שלו ללימודים במוסד חינוך ממלכתי משלב, קיים, יבקש זאת בשלב הרישום למוסד החינוך בפניה רשם ברשות החינוך המקומית אליה הוא משתייך לפי מקום מגוריו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אז בצעם יש תהליך שלם שנעשה בתוך רשות החינוך המקומית שזו בעצם הרשות המקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו דבר בהמשך כל הסעיפים האלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תהליכים שמתבצעים אך ורק מול הרשות המקומית ולא מול משרד החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מציעה שנשמע את ההסבר לגבי העניין הזה.

לירן שפיגל: אני אזכיר שכאן ביקשנו לשנות את הגורם שייתן את ההוראות.

לירן שפיגל: לגבי הגורם הממונה שאמור לתת את ההוראות ביקשנו לתקן כאן למנהל אגף בכיר, ארגון מוסדות חינוך.

לירן שפיגל: הוא הגורם שבפועל עוסק בכל ההנחיות לעניין רישום והעברה.

לירן שפיגל: לא שר החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: דיברנו על גורם בכיר.

נירה לאמעי רכלבסקי: מנהל אגף בכיר, אמנם קוראים לו בכיר, אבל לעומת החוקים האחרים, בהשוואה, זה כבר גורם פחות בכיר.

אנדרי קוז'ינוב: ניסינו להעלות את הרף.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: למה המעבר משר החינוך לאותו מנהל אגף?

לירן שפיגל: הוא הגורם שמנחה היום את כל הרשויות המקומיות לגבי רישום והעברה.

לירן שפיגל: גם היום הוא זה שמפרסם את ההנחיות לעניין הרישום וההעברה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מעבר שלעובדה שבעצם אנחנו הולכים לשנות אן מהוראות של תקנות וחוקים, נשאלות שאלות נוספות לגבי מידת השליטה על מה שהרשות המקומית עושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, יש מקומות שיש פער דיגיטלי ודווקא אנחנו אולי לא נרצה שהרשות המקומית תגיד לאנשים שאעם הם רוצים להירשם, שייכנסו לאתר של משרד החינוך ויעשו את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני גם הפניתי את השאלה ליועצת המשפטית של ועדת החינוך והיא העידה שמה שהם שמעים בוועדה זה שבמקומות הקטנים יותר והפחות נגישים דיגיטלית, או איך שנקרא לזה, זה משהו שלא מתאפשר.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, שם ההורים מגיעים לרשות המקומית, כך הם יודעים לרשום את הילדים.

נירה לאמעי רכלבסקי: נשאלת השאלה איך אנחנו שולטים - ברגע שהסמכויות מועברות לרשויות המקומיות – שבאמת ייתנו שירות שלא יעבור מצד שני רק לדיגיטציה ולא ייתן מענה למי שלא יכול.

עינב קאבלה: הבטחנו את זה בסעיף החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל מי שעושה את זה בפועל ברשות המקומית, הוא לא צריך את החוק הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא לא גורם ממונה לפי החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה היא איך במקרה הזה ראש אגף בכיר באמת יודע לפקח שהרשות המקומית לא עושה את זה.

עינב קאבלה: מי נותן כאן את השירות המקוון?

עינב קאבלה: לא הרשות המקומית.

לירן שפיגל: הרשות המקומית.

לירן שפיגל: אני אסביר.

לירן שפיגל: כדי לבצע רישום, יש איזושהי שונות - כמו שציינו כאן - בין הרשויות.

לירן שפיגל: התקנות האלה מאפשרות או לבצע רישום פיזי או לבצע רישום באמצעות האינטרנט.

לירן שפיגל: קיימת כבר היום אפשרות לבצע רישום דרך האינטרנט.

לירן שפיגל: התקנות שאנחנו כרגע עוסקים בהן, הן בעיקר תקנות שמתייחסות לגני ילדים ולבתי ספר יסודיים.

לירן שפיגל: יש אפשרות לגשת פיזית או למשרדי הרשות במקום שאין בית ספר, יש אפשרות לבוא ולהירשם בבית הספר ויש אפשרות להירשם באמצעות האינטרנט אבל זה נכון רק לגבי רשויות שנתנו את החלופה הזאת.

לירן שפיגל: הקושי, ככל שהוא התעורר, הוא התעורר לגבי רשויות שהן לא מאפשרות מלכתחילה את הרישום באמצעות האינטרנט, שאלה מערכות של הרשות המקומית כי אן להן רישום באמצעות האינטרנט, או לגבי אוכלוסיות שמתקשות לצרוך את השירותים האלה באמצעות האינטרנט והדרך היחידה שלהן עד עכשיו הייתה לגשת פיזית למשרדי הרשות.

עינב קאבלה: מה נועד להשיג התיקון הזה בסעיף 72?

לירן שפיגל: המטרה בתיקון היא לאפשר למשרד החינוך להנחות את הרשויות המקומיות כיצד לפעול ולתת מענה לצורכי הרישום כאשר אין אפשרות לגשת פיזית או אין אפשרות לצרוך את שירותי הרישום באמצעות האינטרנט.

לירן שפיגל: לא נתקלנו במקרים כאלה ברישום או כמעט ולא נתקלנו במקרים כאלה לרישום לקראת תשפ"א מאחר שהרישום היה בינואר.

לירן שפיגל: מרבית המקרים, אני מניח, נפתרו.

לירן שפיגל: יכול להיות שיש מקרים שהיו ואני לא יודע לגביהם אבל למעט מקרה אחד שבאמת נתנו איזשהו פתרון אד-הוק לבצע רישום למי שנמצאים בבידוד, אפשרנו להם להירשם מרחוק ולא באמצעות מערכת אינטרנטית.

לירן שפיגל: אנחנו נצטרך לתת מענה לסיטואציה הזאת ככל שהיא תהיה בשנה הבאה.

עינב קאבלה: אם אני מבינה את מה שאתה אומר, אתה אומר שאתם רוצים באמצעות הזו לבוא ולומר לרשות המקומית אנא העמידי שירותים מקוונים לטובת תושביך.

לירן שפיגל: לא, זה לא מה שאנחנו אומרים.

לירן שפיגל: גם היום יש לרשויות מקומיות אפשרות לבצע רישום באמצעות האינטרנט וככל הנראה יש רשויות שהן חלשות והן לא נותנות את השירותים האלה.

עינב קאבלה: אתם תעמידו את זה במקומן?

לירן שפיגל: העמדת השירות הזה, היא במימון הרשות עצמה.

לירן שפיגל: זה לא משהו שנעשה מתקציבים שהמשרד מעמיד.

לירן שפיגל: ככל שהרשות לא תעמיד פתרון אינטרנטי ויהיה קושי לבצע רישום, אנחנו נצטרך לתת הנחיות מתאימות לצורך עריכת הרישום.

לירן שפיגל: יכול להיותך שהרשות תצטרך להעמיד שירותי אינטרנט.

עינב קאבלה: ההנחיות יובילו לכך שהשירות המקוון יינתן על ידי הרשות המקומית?

לירן שפיגל: גם היום הרשות המקומית נותנת אפשרות בצורה מקוונת.

עינב קאבלה: את זה הבנתי.

עינב קאבלה: הכוונה היא לרשויות שאין להן את האפשרות המקוונת.

עינב קאבלה: נכון?

לירן שפיגל: התיקון הזה ייתן למשרד סמכות לתת פתרון אחר - שהוא לא בהכרח פתרון דיגיטלי - לצורך ביצוע הרישום כאשר הרישום מניח שהורה בא לרשום את ילדו, הוא מזדהה כמי שרשאי לרשום את הילד והוא זה שאמור להביע את הרצון שלו לגבי מקום הלימודים של הילד, באיזו מגמת חינוך הוא מעוניין ויכול להיות שאין לרשות פתרונות באמצעות האינטרנט ואולי הוא לא יכול לגשת למשרדי הרשות ואנחנו נצטרך לתת פתרון אחר באמצעות הנחיות מינהליות כדי להבטיח שהתכליות מתקיימות מצד אחד ומצד שני אנחנו לא מפירים את ההוראות המקבילות שיהיו באותה עת, ככל שיהיו.

נירה לאמעי רכלבסקי: למה אתם לא מתקנים את תקנות הרישום שלכם?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חייבת לומר שאת זה לא לגמרי הבנתי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אמרת לי כששאלתי אבל למה בעצם לא ללכת בדרך המלך?

נירה לאמעי רכלבסקי: יש לכם את תקנות הרישום שאתם יכולים להנגיש את כל הדברים האלה ואפילו לעשות סעיף של הוראת שעה רק לתקופת הקורונה, להביא את זה לוועדת חינוך ולהעביר את זה בוועדה שמבינה בזה.

לירן שפיגל: יש חלופה.

לירן שפיגל: בהחלט אפשר לשקול תיקון של התקנות.

לירן שפיגל: לכאורה עד ינואר יש עוד זמן ואפשר לתקן את התקנות בהנחה שאפשר יהיה לתקן.

לירן שפיגל: בכל זאת התוספת הזאת מאפשרת איזושהי גמישות שגם אם לא נחשוב על כל החלופות האפשריות, עדיין יינתן פתרון.

לירן שפיגל: אפשר לתקן את התקנות, ודאי.

עינב קאבלה: אני אגיד לך מה לא מובן לי.

עינב קאבלה: השירות, אתה מדגיש, לא יינתן על ידי משרד החינוך אבל משרד החינוך יוכל לצאת בהנחיות מינהליות ברשות המקומית.

עינב קאבלה: אנחנו בחוק בעיקר עוסקים, אם הבנתי נכון, בשירותים שמשרדי הממשלה או תאגידים סטטוטוריים או חברות ממשלתיות נותנות.

עינב קאבלה: כאן אתה לוקח אותנו מחוץ לגבולות החוק של עצמנו ואני לא בטוחה שאנחנו יכולים לעשות את זה.

עינב קאבלה: אני כאן פותחת סימן שאלה גדול.

עינב קאבלה: אם זה הסיפור.

עינב קאבלה: הרי כדי שמשרד החינוך ייתן הנחיות מינהליות, אני לא חושבת שהוא בכלל צריך אתה חוק הזה.

עינב קאבלה: הוא צריך לעשות את חובתו כמשרד חינוך.

עינב קאבלה: זאת אומרת, אנחנו כן בעד לתת לאזרחים את האפשרות ובטח לתושבים השונים ברשויות השונות לרשום את ילדיהם לאו דווקא על ידי הגעה, ואם לא באמצעות מקוונת באינטרנט, אז באמצעים אחרים.

עינב קאבלה: זה סופר חיובי ואין מחלוקת.

עינב קאבלה: גם משפטית וגם מהותית אני לא בטוחה שהדרך היא דרך החוק.

עינב קאבלה: מיומנו הראשון כאן אנחנו מסבירים באיזו פלטפורמה אנחנו מצויים ועכשיו כשהגענו לרכיב הזה, אנחנו מבינים שאנחנו בעצם פותחים כאן לגופים נוספים שהם בכלל לא בהגדרת גוף ציבורי אצלנו.

לירן שפיגל: אני מבין את הקושי שאתם מעלים כאן.

לירן שפיגל: זה משהו שאני מניח שגם משרד המשפטים יתייחס אליו.

לירן שפיגל: הנושא של הרישום הוא תפקיד שמוטל על הרשות המקומית מכוח חוק לימוד חובה.

לירן שפיגל: היא זו שמחויבת לערוך את הרישום והיא אמורה לבצע את הרישום לפי ההנחיות שקבועות היום בתקנות ואני חושב שזה גם לא שונה מנושאים אחרים שמונחים כרגע בפני הוועדה, הסברים שונים שנמצאים בתקנות וכרגע מאפשרים איזושהי גמישות בתקופה הקרובה ולא מצפים שיתקנו את התקנות דווקא בסיטואציה הזאת.

לירן שפיגל: בגלל זה ביקשנו להיכלל בתוספת, כדי שתהיה לנו אפשרות לתת פתרונות ככל שיהיה צורך בכך.

עינב קאבלה: שוב אני פותחת כאן סימן שאלה גם לנציגות משרד המשפטים.

רני נויבואר: התשתיות האלה עליהן ניתן הרישום, הבנו שלפחות חלק מהן הן של משרד החינוך.

רני נויבואר: אתה תוכל להסביר?

לירן שפיגל: כן.

לירן שפיגל: רשות חינוך מקומית, יש לה מערכת רישום משל עצמה אבל לא בכל מקרה אנחנו יכולים לבוא ולומר שהרישום מתבצע במערכת של הרשות המקומית.

לירן שפיגל: גם למשרד החינוך יש מערכת אליה מדווחים את רישום התלמידים ונוכחות התלמידים ולכן יכול להיות מצב שבו הורה יבוא לרשום את הילד שלו בבית הספר והדיווח על הרישום יהיה למשרד החינוך והרשות תקבל את הנתונים האלה מאתנו בהיזון החוזר.

לירן שפיגל: הזכרתי שיש רישום שיכול להיות במשרדי הרשות ה מקומית ואז זה למערכות של הרשות המקומית ואחר כך היא מדווחת לנו על כך במערכת אחרת, ויש סיטואציות בהן כל הרישום מתבצע על מערכת של משרד החינוך.

עינב קאבלה: אני לא חושבת שאנחנו יכולים להחיל.

עינב קאבלה: מה שנעשה על ידי משרד החינוך, ברור שזה כאן.

עינב קאבלה: אבל אירועים שקורים ברשות המקומית ואתם מקבלים משוב מהם, אני לא חושבת שאפילו טכנית אנחנו יודעים לעשות את זה כאן אלא אם כן אנחנו משנים הגדרות, צוללים מחדש ופותחים הגדרות מחדש.

רני נויבואר: אנחנו חושבים שזה צריך לחול על מה שמשרד החינוך עושה.

רני נויבואר: כלומר, אם משרד החינוך יוצר את התשתית שדרכה הרשות המקומית מקיימת את החובה שלה, מבחינתנו זה משרד החינוך גם אם דה יורה בחוק זה כתוב בניואנסים אחרים.

רני נויבואר: השאלה אם זה מועיל לכם.

לירן שפיגל: לדעתי זה יכול להועיל רק במקרים מעטים, רק במקרים שבאמת הרישום מתבצע בבית הספר ולמערכת שלנו.

לירן שפיגל: אני לא יודע בכמה מקרים זה קורה.

רני נויבואר: אם יהיה קושי לרשויות מקומיות שלא יודעות לספק את השירות הזה בדרך אחרת, אתם תוכלו להרחיב את הפעילות שלכם?

לירן שפיגל: ברישום כרגע, הסמכות נתונה לרשות מקומית.

לירן שפיגל: האם אנחנו ניקח את האחריות התפעולית לביצוע הרישום?

לירן שפיגל: אני כרגע לא יודע לענות על זה.

לירן שפיגל: לדעתי זה לא משהו שכרגע נבחן.

נירה לאמעי רכלבסקי: כדי לתת את השירות מרחוק שהוא לאו דווקא דיגיטלי, שזה עוד חלק של העניין, שבעצם אתה אומר שזה במקום שלרשות יכול להיות קל להקים אתר אינטרנט ולהגיד תירשמו, אבל לאנשים אין מחשבים בבית, אעז הם צריכים פתרון באמצע, לא להגיע אבל גם לא אתר אינטרנט.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אומר שאתה יכול להנחות אותם אם אתה יכול לעקוף את תקנות הרישום.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה היא אם אתה חייב את החוק שלנו כאן

נירה לאמעי רכלבסקי: כדי לתת את השירות הזה ולספק פתרונות.

עינב קאבלה: השאלה אם החוק שלנו יכול לשמש אותם.

עינב קאבלה: אני רוצה לתת את הפתרון הזה, זה ברור, אנחנו רוצים לעשות כאן לטובת האזרחים אבל יש לנו הגדרות, למדנו אותן ואני לא רואה איך אפשר לפרוט אותן אעלא אם כן תגידו לי שאפשר.

נירה לאמעי רכלבסקי: תמיד בקצה תהיה הרשות המקומית.

רני נויבואר: לא תמיד.

רני נויבואר: זה מה שהוא אמר.

רני נויבואר: לא תמיד.

רני נויבואר: יש להם את התפקיד הרגולטורי ויש להם גם את הביצועי והוא אומר שלהיבט הביצועי הוא עושה את זה, למרות שהחובה הסטטוטורית חלה על הרשות, כי יש לו את הפלטפורמה שמאפשרת את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: או שהוא ייתן הנחיות.

רני נויבואר: התפקיד הוא תפקיד של הוראות.

לירן שפיגל: אם מנהל בית ספר מדווח לי במערכת שלי על רישום, אני לא חושב שכרגע גם נכון משפטית לפתוח את המערכת הזאת כך שכל הורה יוכל לרשום.

לירן שפיגל: זה לא משהו שנבחן כרגע וגם אם נניח שהיינו מאפשרים את הדבר הזה, זה מצריך או תיקון של תקנות או להתווסף כאן בתוספת לחוק.

לירן שפיגל: כרגע האחריות של הרשות המקומית לבצעה את הרישום, לדאוג שהוא יתקיים ולהודיע לתושבים מתי מתבצע הרישום באיזו מתכונת.

לירן שפיגל: היא צריכה להודיע את זה.

לירן שפיגל: אני מניח שכל הרשויות מפרסמות באתר האינטרנט שלהן אבל התקנות גם דורשות פרסום על לוחות.

לירן שפיגל: כרגע המצב המשפטי הוא כזה שהאחריות מוטלת על הרשות והיא אמורה להנחות את כל מי שרושם – גם אלה מנהלי בתי ספר וגם אם אלה פקידים שלה, איך לבצע את הרישום על פי ההנחיות שאנחנו נותנים לה.

עינב קאבלה: אנחנו יודעים להכיל את הדבר הזה כאן בתוך החוק?

עינב קאבלה: אני לא הבנתי שזה כך.

רני נויבואר: להבנתי נוכל להכיל את הדברים שמשרד החינוך נותן.

רני נויבואר: קשה לנו להכיל את הדברים שהרשות המקומית עושה בנפרד ממשרד החינוך.

רני נויבואר: השאלה אם יש איזשהו נוסח שאתה יכול לבוא ולייחד אותו לדברים שמשרד החינוך עושה.

רני נויבואר: לצערנו או לשמחתנו מה שלא יהיה – נראה לי בעיקר לצערנו – רשויות מקומיות לא כאן כרשויות מקומיות.

רני נויבואר: צריך לייחד את זה לדברים שמשרד החינוך עושה.

עינב קאבלה: למרות שהיינו שמחים להכניס כאן ברמת שירות לאזרח אבל אנחנו מבינים שזה לא האירוע שעומד כאן.

לירן שפיגל: אם זו מגבלה והרשויות המקומיות לא נכללות כאן, יש לי קצת קושי להכניס אותן לנושאים של רישום, לפחות לא כאן.

לירן שפיגל: בסוף אנחנו לוקחים את הרשויות מקומיות וגם לרישום לבתי ספר יסודיים וגם בתי ספר תיכוניים ובסוף הרשות היא זו שאחראית על הרישום וגם אם הרישום מתבצע בבית הספר, היא צריכה לדאוג.

עינב קאבלה: למה שלא תשקלו ברשויות שאין להן שירות אינטרנטי לרישום להיות אלו שמספקים עבורן את עיצוב השירות והוצאתו לפועל ביכולת של אנשים לרשום את ילדיהם לאו דווקא בהגעה פרונטלית.

לירן שפיגל: זו נקודה שאני אשמח להביא בפני הגורמים המקצועיים במשרד.

לירן שפיגל: אני בטח לא יודע להשיב עליה כעת.

עינב קאבלה: אנחנו נשמח אם תביא, כי זה כל כך זועק.

עינב קאבלה: אנחנו יושבים כאן ומאוד רוצים שיהיה לאזרחים את השירות הזה ולא מצליחים להבין עד הסוף למה אי אפשר.

עינב קאבלה: זאת אומרת, אנחנו מבינים למה אי אפשר טכנית כרגע להכניס את הרשויות לכאן אבל אנחנו לא מבינים למה משרד החינוך, לפחות לאותן רשויות שקשה להן ואין להן יכולת להעמיד אתר אינטרנט לצורך רישום, לפחות שם למלא את החסר לטובת אותם הורים.

נירה לאמעי רכלבסקי: במקביל אני חושבת שגם השאלה של איך אתה מספק את זה לאנשים שהם גם בפער דיגיטלי אבל גם יש סגר הם לא יכולים לבוא.

עינב קאבלה: הם ממילא רצו לתת על זה הנחיות.

עינב קאבלה: אני אומרת, בואו, תנו את זה.

עינב קאבלה: זאת אומרת, תנו הנחיות לעצמכם איך אתם כאן נכנסים לחסר הזה.

עינב קאבלה: זה כל כך נדרש ויש קצת זמן.

עינב קאבלה: אם הרישום הוא רק בינואר לפי מה שאני מבינה, זה בדיוק הזמן

לירן שפיגל: אנחנו נצטרך לחשוב על פתרונות ואני מקווה שנוכל לתקן את התקנות.

לירן שפיגל: יש איזושהי פרוצדורה שאני לא אטריח את הוועדה לגביה אבל צריך להקים איזשהו גוף סטטוטורי שצריך להיוועץ בו ואני מקווה שהוא יוקם במהרה ואז נוכל לתקן את התקנות.

עינב קאבלה: אם לא דרך זה ותיתקלו במשהו – הדלת שלנו פתוחה להיכנס שוב לתוספת כמשרד חינוך ולהעמיד את השירותים האלה לטובת אותם תושבים ברשויות שכיום זה לא נעשה בהן דרך אתר האינטרנט.

עינב קאבלה: אני אומרת את זה לא רק כהצעה אלה כבקשה להביא את זה לגורמים הרלוונטיים במשרד שישקלו לעשות את זה וכמה שיותר מהר כדי שלא נגיע לרגע האחרון בלי פתרון להורים.

לירן שפיגל: בסדר גמור.

לירן שפיגל: תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסעיף 69 עד 71, זה היה בסדר.

לירן שפיגל: נכון.

לירן שפיגל: בסעיף 73, המקום היחידי בו מוגשות בקשות למשרד החינוך, אלה עררים על החלטות של רשויות מקומיות בבקשות העברה.

לירן שפיגל: שם לבטח אנחנו יכולים לתת הנחיות איך להגיש את הבקשות האלה כך שזה יעמוד בתכליות החוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: את סעיף 73 עוד לא הקראתי.

נירה לאמעי רכלבסקי: "בקשה להעברה ממוסד חינוך וערעור שלהורים.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 3 ו-11 לתקנות חינוך ממלכתי (העברה), התשי"ט-1959".

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 3 אומרת שבקשה להעברה תיערך לפי נוסח של טופס שבתוספת, תוגש בשני עותקים ותיחתם על ידי מבקש ועל ידי נציג רשות חינוך מקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, גם כאן כל העסק מתרחש ברשות חינוך מקומית בה היא שומרת העתק אחד ומביאה את זה לדיון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הבקשה נכתבת בנוכחותו של המבקש במשרד הרשות.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהמשך נאמר שמנהל המחוז דן בערעור תוך שבעה ימים בהתייעצות עם רשות חינוך מקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, התקנות האלה הן גם מהעולם של הרשות המקומית

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: לירן, תקן אותי אם אני טועה אבל הן בגדר המבקש.

רני נויבואר: הן חותמות ומשרד החינוך הוא בעל הסמכות להחליט.

לירן שפיגל: יש כמה סוגים של בקשות העברה.

לירן שפיגל: יש בקשת העברה לפי בקשת תובעים שמוגשת שלרשות המקומית וככל שהרשות המקומית דוחה את הבקשה של ההורה, הוא יכול להגיש ערר למנהל המחוז במשרד החינוך ובמקרים מאוד מסוימים גם להגיש ערר למנהל הכללי של משרד החינוך.

עינב קאבלה: שזה מה שביקשתם כאן ברכיב 73?

לירן שפיגל: לאור ההערות של הוועדה, אני מבקש להתמקד רק בסיטואציות האלה ולא בבקשות העברה שמוגשות לרשות המקומית.

נירה לאמעי רכלבסקי: אז זאת לא תקנה 3 אלא רק תקנה 1.

לירן שפיגל: נכון.

לירן שפיגל: זאת לא תקנה 3.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: זה צריך להיות מתוקן לפי מה שאמרנו כאן.

עינב קאבלה: שוב, הערתנו בסעיף הקודם נכונה גם לסעיף הזה.

עינב קאבלה: דווקא על מה שמוטל על האזרח, דווקא במקום שבו אנחנו רוצים לבוא ולעזור.

עינב קאבלה: זה קצת מתסכל אותנו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שגם סעיף 74, "רישום נער במוסד חינוך מוכר.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 4 עד 6 לתקנות לימוד חובה וחינוך ממלכתי (רישום נוסף), התשל"ח-19078".

עינב קאבלה: למה נער ולא נער ונערה?

רני נויבואר: כך רשום.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אציין שכאן הגוף הציבור נותן השירות הוא הרשם הראשי ברשות חינוך מקומית.

לירן שפיגל: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: והגורם הממונה הוא שר החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שגם כאן אלה אותם עולמות.

לירן שפיגל: זאת אותה סיטואציה.

לירן שפיגל: אלה תקנות שמפנות בחלק ניכר מההוראות שלהן לתקנות הרישום עליהן דנו בסעיף 72 ולכן זאת בעצם אותה סיטואציה, שלא ניתן יהיה לתת הוראות לפי התוספת ונצטרך למצוא פתרון אחר לרישום.

עדי שיינבך: תקנה 75, "הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.

עדי שיינבך: תקנה 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים),התשי"ד-1953".

לירן שפיגל: גם כאן ביקשנו שמי שיהיה הגורם שייתן את ההוראות זה מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.

לירן שפיגל: זה דומה לאותם מקרים לגבי בקשה של רישיון והכרה למוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים.

אנדרי קוז'ינוב: אם זה כך, בטח זה יכול להישאר.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 75, "הגשת בקשה להכרזה ובקשה לתמיכת המדינה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 2 ו-8 לתקנות חינוך ממלכתי (מוסדות מוכרים),התשי"ד-1953".

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות הוא משרד החינוך והגורם הממונה אמור להיות שר החינוך.

עדי שיינבך: במקום שר החינוך, הגורם הממונה הוא מנהל מינהל רישוי, בקרה ואכיפה.

לירן שפיגל: במקום שר החינוך.

נירה לאמעי רכלבסקי: הבקשה להכרה מוגשת למשרד החינוך, נכון?

לירן שפיגל: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם מדובר על כך שבקשה להכרה תוגש בכתב, בחתימת הבעלים ומנהל המוסד עם הפרטים ואם הוא רוצה את תמיכת המדינה, הוא צריך לצרף לבקשה לשר את הצעת התקציב.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, זה לגמרי נמצא בעולם ובשליטה של משרד החינוך.

לירן שפיגל: נכון.

עינב קאבלה: אני רק חוזרת על בקשתנו לבדוק את האפשרות לקחת כאן חלק אקטיבי בסעיפים שירדו לנו מהתוספת כי אלה בדיוק המקרים שתקופת הקורונה מאוד מקשה בהם ועוד ברשויות מקומיות שאין בהן אתרי אינטרנט שמאפשרים את הרישום הזה, וזה באמת כל כך חבל.

עינב קאבלה: אני מבקשת שוב שזה ייבדק אצלכם.

לירן שפיגל: זה ייבדק.

לירן שפיגל: אני אמסור את זה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: נחזור להתחלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו מתחילים עם סעיף 1.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 8 לפקודת האגודות השיתופית.

עדי שיינבך: אני אסביר בקצרה על רשם האגדות השיתופיות ואז נעבור לשירותים של רשם החברות.

עדי שיינבך: סעיף 8 לפקודה מדבר על כמה תנאים טכניים שצריכים להתגשם כדי שיוכלו להגיש בקשה לרישום אגודה שיתופית כשבעצם הרצון הוא כמובן לאפשר לחרוג מאותם תנאים פיזיים.

עדי שיינבך: מדובר על כך שהבקשה תוגש חתומה על ידי שבעה אנשים, שיצורפו אליה שני עותקים פיזיים, שיצורפו פרטיו של איש קשר מהאגודה.

עדי שיינבך: כל מיני תנאים פיזיים שיש רצון לחרוג מהם ולהפוך אותם לדיגיטליים.

נירה לאמעי רכלבסקי: בקשה לרישום אגודה שיתופית.

נירה לאמעי רכלבסקי: על פי תקנה 1 לתקנות האגודות השיתופיות (ייסוד), התשל"ו-1976 (להלן תקנות הייסוד).

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי נותן השירות הוא רשם האגודות השיתופיות, הוא גם הגורם הממונה ואתר האינטרנט שלו הוא של רשם האגודות השיתופיות.

עינב קאבלה: מה ההבדל בין 1 ל-2?

עינב קאבלה: בקשה לרישום אגודה שיתופית בכל אחד מהם.

עינב קאבלה: יש הבדל בחיקוק ויש הבדל בגורם הממונה.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: אמנם הכותרת היא זהה, אבל ההוראות המנויות שם הן שונות, הן יותר מפורטות בתקנה 1 לתקנות האגודות השיתופית ובעצם הדרישה היא בהתאם לתקנה 1 שיוגש טופס שהוא קבוע בתוספת לתקנות או דרישה ששני עותקים של התקנון יהיו חתומים על ידי המייסדים ויתכן שכל התהליך הזה, ירצו לעשות בו איזה שהם שינויים.

עדי שיינבך: לגבי החלקים החופפים בין שני הסעיפים, בין שני חיקוקים ככל שישנם, נוסח החוק מתייחס לסיטואציה כזאת בסעיף שאני לא זוכרת את מספרו כי שינינו אותו, זה היה סעיף 2(ג) במקור, והוא קובע שבמקרה של הוראות חופפות בחוק ובתקנות, מי שתהיה לו את הסמכות להתגבר על אותן הוראות, על החלק החופף, הוא רק השר ולא הגורם המינהלי באותו גוף.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא הגיוני שהשר והרשם כאן צריכים לשבת ביחד?

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם שני הסעיפים האלה אמורים להיות על אותה מערכת עם ישיבה משותפת של הגורמים האלה.

עדי שיינבך: אני משערת שבמבחן המציאות אכן כך ייעשה אבל בכל מקרה אנחנו בחוק ניסינו לייצר איזשהו מדרג נורמטיבי שמאפשר לקבל החלטות בצורה קלה, זמינה ופשוטה יותר.

עדי שיינבך: לגבי אותם חלקים לגביהם אין חפיפה, יש כאן שיקול דעת רחב יותר לאותו גורם מינהלי, במקרה הזה זה רשם האגודות השיתופיות וזה חוזר על עצמו בכל מיני שירותים של כל מיני משרדים שמופיעים כאן בתוספת.

עדי שיינבך: בעצם יש לו שיקול דעת לקבל את ההחלטות לגבי הוראות חלופיות בעצמו ולאו דווקא בהתייעצות עם השר.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת דוגמה למשהו שהוא באמת מאוד שלוב ועם הרבה ממשקים.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא ראיתי את זה בהרבה סעיפים בתוספת שבאמת בסעיף של השר, בסעיף 8 כתוב שלצורכי רישום תוגש בקשה לרישום אגודה לרשם, היא תיחתם לפחות על ידי שבעה חברים, אדם מורשה, לצרף לבקשה שני העתקים מהצעת התקנות, שמו של האיש אשר יישא וייתן עם הרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, אני רואה את זה מאוד שלוב בהוראה בתקנה שאומרת שזה יוגש בטופס וצריך לצרף שני העתקים חתומים בידי המייסדים.

עינב קאבלה: זה כתוב בתקנה או בסעיטף?

נירה לאמעי רכלבסקי: מה שהקראתי, זאת התקנה.

עינב קאבלה: מה אומר הסעיף?

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף אומר מה שאמרתי בהתחלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שלצורכי רישום תוגש בקשה אל הרשם, היא תיחתם לפחות על ידי שבעה אנשים בעלי הכשרה לכך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם זו הייתה אגודה שאחד מחבריה הוא אגודה רשומה, על ידי אדם מורשה.

עינב קאבלה: ומה אומרת תקנה 1?

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 1 אומרת שבקשה לרישום אגודה שתופית תוגש לרשם בטופס שבתוספת הראשונה, חתום בידי המבקשים כאמור בסעיף 8 לפקודה.

עינב קאבלה: 1 זה בעצם הפירוט של הדרישות לפי סעיף 8.

עינב קאבלה: ב-8 אין דרישה למשהו פיזי.

עדי שיינבך: יש דרישה.

עדי שיינבך: גם שם וגם שם יש דרישות פיזיות.

עדי שיינבך: יש מקומות בהם ראינו שהדרישות בחוק הן מהותיות ולכן מחקנו את אותו פריט מהתוספת.

עדי שיינבך: במקרה הזה גם כאן יש דרישות טכניות.

עינב קאבלה: זה בעצם אותו אקט ושני חיקוקים שמסדירים איך עושים את זה.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה רק את החתימה על הטופס והתפקיד.

רני נויבואר: הטופס הוא בתקנות.

רני נויבואר: אם הוא רוצה לשנות טופס, אם את תתני את זה רק לשר, את עכשיו אומרת ששינוי טופס עולה לשר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אומרת שכאן יש חיבור בין שני הסעיפים האלה.

רני נויבואר: אם רוצים לעשות הליך משמעותי, כנראה יצטרכו לדבר עם השר.

עינב קאבלה: השירות מרחוק שיקבעו, הוא שירות מרחוק שנועד ל-1 ול-2.

עינב קאבלה: זה יהיה אותו שירות.

עדי שיינבך: נכון.

רני נויבואר: הרבה פעמים זה כתוב כך.

עינב קאבלה: מכאן השאלה למה הגורם הממונה זה לא שר הכלכלה והתעשייה ורשם האגודות השיתופיות יחד על שני הסעיפים.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: יש לך מדרג נורמטיבי.

עינב קאבלה: בתכל'ס של החיים זה יהיה אותו שירות.

רני נויבואר: כן.

רני נויבואר: אותו שירות.

רני נויבואר: זה קורה הרבה פעמים שיש תקנות שהן בעצם מסמיכות והן אומרות משהו.

רני נויבואר: הן יכולות לומר רכיב אחד, יכול להיות סעיף כמו שר המשפטים יקבע מה הם הדברים הרלוונטיים לעניין רישום משהו וזה יכול להיות שהוא כבר יאמר בתוך החוק שהוא צריך כך וכך וכל היתר יהיה כתוב בתקנות.

רני נויבואר: המדרג הנורמטיבי הוא כדי לבוא ולומר שמה שכתוב בחוק, בחוק ואז השר מוסמך, ומה שכתוב בתקנות, אם הסכמנו מישהו זוטר מן השר, הוא יהיה.

רני נויבואר: נירה אומרת שלפעמים הרבה פעמים יש שיח ביניהם וזה נכון.

עינב קאבלה: זו שפה משפטית.

עינב קאבלה: בשפת המעשה בסוף ישבו הגברים הנ"ל או הגברות הנ"ל ויטכסו את אותו שירות מקוון שהוא לשני הדברים האלה.

רני נויבואר: לא.

רני נויבואר: אם אלה רכיבים שמופיעים רק בתקנות, המשמעות היא שמי שיהיה מוסמך לשנות אותם, זה הגרם הממונה.

רני נויבואר: גם הוא יהיה מוסמך לשנות אותם.

רני נויבואר: אבל אם זה משהו שככל שיש יותר רכיבים בסמכות השר, סביר להניח שלגבי דברים שבסמכותו של השר.

עינב קאבלה: אבל בסוף, נגיד על בקשה לרישום אגודה שיתופית, לא משנה אם זה רכיב מהתקנות או מהחוק, כשמנגישים לציבור איזשהו שירות מקוון, זה לא יצא פעמיים.

עינב קאבלה: זה יהיה אותו שירות מקוון, או יותר נכון שירות מרחוק, לעניין הזה.

עינב קאבלה: המשתמש, האדם הפשוט, דהיינו עינב, לא תדע בכלל, לא תרגיש ולא תבין.

רני נויבואר: גם היום הם לא יודעים.

רני נויבואר: היה דיון בתוך הממשלה אם יש משמעות לכתובת מייל.

רני נויבואר: אם תראו בתקנות ייפוי כוח כתבו כתובת אתר של משרד.

רני נויבואר: כתובת אתר של משרד אתה לא באמת יודע מה יש מאחור.

רני נויבואר: כלומר, האנשים לא יודעים.

רני נויבואר: הם כותבים ייפוי כוח מתמשך, הם מגיעים לאתר מסוים.

רני נויבואר: הם אפילו לא יודעים שזה אתר שהם צריכים לחפש כי אף אחד לא כותב אתה-WWW.

רני נויבואר: אנחנו בחקיקה כותבים כל מיני דברים שאנשים מחפשים בגוגל או במנוע חיפוש אחר ואנחנו כותבים כל מיני דברים אחרים

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חייבת לומר שאני לא מבינה למה צריך את סעיף 8.

נירה לאמעי רכלבסקי: לדעתי כל הפרוצדורה נמצאת בתקנה 1, אבל מילא.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש כאן משהו שאפשר להפוך לשירות מרחוק, בסעיף 8.

נירה לאמעי רכלבסקי: תסתכלו על זה אחר כך.

עדי שיינבך: בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום תיקון תקנון של אגודה שיתופית.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 12 לפקודת האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי, רשם האגודות השיתופיות והגורם הממונה – נתבקשנו לשנות אותו דווקא כאן – שר הכלכלה והתעשייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: היה קודם רשם האגודות.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.

עדי שיינבך: מדובר בפקודה, ביקשנו שהגורם הממונה יהיה השר ולא הרשם.

עדי שיינבך: מדובר כאן על שירות של רישום תיקון תקנון של אגודה שיתופית.

עדי שיינבך: גם כאן סעיף 12 מונה תהליך טכני מסוים שכן מכיל בתוכו גם רכיבים טכניים ולא רק מהותיים.

עדי שיינבך: למשל, לשלוח שני העתקים וגם מה שהרשם עצמו, רשם האגודות, שולח לאגודה עצמה, הוא שולח העתק עם חתימה בחותמת.

עדי שיינבך: יש בעצם רצון לייצר גמישות גם לגבי השירות הזה ולכן זה מופיע כאן בתוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום תיקון תקנון של אגודה שיתופית.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 7(ד) לתקנות הייסוד.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף נותן השירות הוא רשם האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא רשם האגודות השיתופיות ומקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.

עדי שיינבך: כנ"ל.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הוסיפו לנו פריט שלא היה בנוסח של הצעת החוק שעברה קריאה ראשונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 28 לפקודת האגודות השיתופיות.

נירה לאמעי רכלבסקי: רשם האגודות נותן השירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: שר הכלכלה והתעשייה הוא הגורם הממונה ומקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של רשם האגודות השיתופיות.

עדי שיינבך: הסמכויות הנלוות, המשמעות, אני רק אומר, זה תיקון או מחיקה של תקנון אגודה.

עדי שיינבך: סעיף 28 לפקודה מפנה לפרק ה' לפקודת החוברות, שהיום הוא פרק ח', פקודת החברות עודכנה אבל פקודת האגודות השיתופיות לא עודכנה, כותרת הסעיף היא אגרות חוב ושעבודים ובעצם פרק ח' לפקודת החברות קובע איזשהו סט של דרישות טכניות ויש רצון להתגבר עליהן – לגבי אופן הגשת הבקשה לרישום, לתיקון או למחיקה של תקנון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אימות מסמכים והגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון ומסמך מקוון.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 16 ו-16א(ד) לתקנות החברות (דיווח פרטי רישום וטפסים), התש"ס-1999.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש כבר תהליך מקוון כזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הבנו שמבקשים לשנות מעט מהתהליך הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני חושבת שכאן כדאי להסביר על הנושא של תצהיר והיוועצות חזותית.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה החידוש שאתם רוצים להכניס.

עינב קאבלה: שאלה.

עינב קאבלה: במלל של השירות החיוני כתוב אימות מסמכים והגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון על מסמך מקוון, של מה?

עינב קאבלה: משהו חסר.

נירה לאמעי רכלבסקי: עוד לא סיימתי לקרוא.

נירה לאמעי רכלבסקי: סליחה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות היא רשם החברות, הוא גם הגורם המונה ומקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של רשות התאגידים – רשם החברות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפניתי שאלה שאני חושבת שכדאי להבהיר לפרוטוקול.

עדי שיינבך: הצענו להעלות אם אפשר ב-זום את עורכת הדין נוית בושוער שלג מרשם החברות שתוכל להתייחס ספציפית לנקודה הזאת קצת יותר באריכות.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: עורכת הדין נוית בושוער שלג.

עינב קאבלה: שלום לך.

נוית בושוער שלג: שלום.

נוית בושוער שלג: תודה רבה לוועדה על ההזדמנות להציג את השירותים שלנו.

נוית בושוער שלג: זה בעצם השירות הראשון שביקשנו להכיל עבור השירותים שרשות התאגידים נותנת.

נוית בושוער שלג: אני אומר שרשות התאגידים מאחדת מספר יחידות כאשר ראש הרשות הוא בעל סמכויות הרשמים לפי התחומי הרלוונטיים.

נוית בושוער שלג: בפריט בתוספת הרשם הוא רשם החברות.

נוית בושוער שלג: אני כן אומר שבתקופת הסגר הראשון רשות התאגידים נתנה מענה לרוב המוחלט של השירותים על כלל הזרועות שלנו ואפשרנו את קבלת השירותים מרחוק.

נוית בושוער שלג: שלושת השירותים שרשם החברות, רשם המפלגות ורשם ה-...

נוית בושוער שלג: שביקשנו, אלה רק אותם שירותים שמבחינתנו המענה או לא היה מספיק מיטבי או שלא התאפשר לנו - כמו שדיברו בישיבות הראשונות שנגעו לתזכיר – להגיע להסדר באופן פרשני.

נוית בושוער שלג: חלק מההסדרים גם אימצנו לתקופת שגרה.

נוית בושוער שלג: ביחס לשירות הספציפי הזה, אני אשיב לשאלה של יושבת ראש הוועדה.

נוית בושוער שלג: קוראים לזה אימות מסמכים או הגשת בקשה מקוונת, דוח מקוון ומסמך מקוון כי זה בעצם השם של הסעיף בתקנות.

נוית בושוער שלג: הכוונה היא כמובן לדוח שנתי או הגשת מסמכים ובקשות לרשם שהתקנות מסדירות אותם.

נוית בושוער שלג: כלומר, מסמכים ודיווחים שנדרש להגישם.

נוית בושוער שלג: פקודת החברות והתקנות מסדירות מסמכים ובקשות ספציפיים שמוגשים לרשם.

עינב קאבלה: זה טכני.

עינב קאבלה: תשלימי ותכף נראה מה נדרש.

נוית בושוער שלג: המטרה של הוספת השירות הספציפי הזה בתוספת היא למעשה רק ביחס למסמכים מתאגידים ויחידים זרים.

נוית בושוער שלג: הרגשנו קושי בתקופת הסגר מכיוון שדרך המלך לפי תקנות החברות, דיווח, פרטי רישום וטפסים, להגיש לרשם החברות מסמכים ובקשות מגורמים זרים, זה או קבלת אישור נוטריוני או אישור של נציג דיפלומטי או קונסולרי או כמובן אישור של עורך דין בעל רישיון עריכת דין בישראל שזה לא רלוונטי בתקופת סגר או בכלל בתקופת ההגבלות על שהייה במרחב הציבורי.

נוית בושוער שלג: זה רלוונטי באותם מקרים שאותם גורמים יכולים להגיע לביקורים בישראל ולהסדיר את זה באופן מקומי.

נוית בושוער שלג: למעשה לאור כל ההגבלות על השהייה, קיבלנו פניות מגורמים זרים או מנציגים מקומיים של אותם גורמים זרים, בין אם אלה תאגידים זרים שרשומים כאורגנים בחברות מסוימות ובין אם אלה יחידים שרשומים בחברות מסוימות, ובעצם ידוע לנו שלאור ההגבלות על השהייה באותה מדינה יש להם קושי לאמת את המסמכים.

נוית בושוער שלג: אם המדינה עצמה נמצאת בסגר או אם אותם נציגים בבידוד, היה קושי להגיע לשירותים בקונסוליה –כן אפשרו את זה במידה מסוימת - אבל למעשה כל השיקולים מסביב, וגם ההגבלות של הקורונה, של השהייה במרחב הציבורי היקשו על אימותי המסמכים האלה.

נוית בושוער שלג: זה כל הייעוד של השירות הזה.

נוית בושוער שלג: הוספנו גם את סעיף 16א(ד) ואכן מיקדנו את זה בסעיף קטן (ד) מכיוון שיש אפשרות להגיש בקשות לרשם באופן מקוון, ואנחנו מאוד מעודדים את זה, ובמסגרת הבקשות האלו לא נדרש אימות של חתימה על הטופס אבל ככל שבמסגרת בקשות שמוגשות לרשם באופן מקוון, כן נדרש צירוף מסמכים מגורמים זרים וגם שם אנחנו נדרשים לקבל את זה מאומת לפי אותן שלוש חלופות שציינתי בהתחלה.

נוית בושוער שלג: צריך להעלות לנו אותם נאמן למקור.

נוית בושוער שלג: יש קושי עם זה, בכל הנוגע לספרה המקומית, נאמן למקור ואימות תצהירים, אם אנחנו מסתכלים על זה ברמה של בקשות.

נוית בושוער שלג: אולי אני ארחיב ואני אומר שיש את הנושא של אימות של הצרופות לאותן בקשות, זה יכול להיות צילום תעודת התאגדות של אותו תאגיד זה במדינת היעד, זה יכול להיות צילום דרכון של דירקטור ושם התכלית היא להבין שיש ישות אוטנטית מאחורי אותם מסמכים.

נוית בושוער שלג: זאת תכלית אחת.

נוית בושוער שלג: יש את הרובד של אימות אותן בקשות אליהן צורפו הצרופות האלה.

נוית בושוער שלג: כפי שאמרתי, בבקשות מקוונות לא נדרש האימות הזה אבל ככל שצורפו מסמכים, אנחנו כן נידרש לאותו נאמן במקור.

נוית בושוער שלג: למעשה גם בבקשות מקוונות אנחנו נדרשים.

נוית בושוער שלג: נתבקשתי להסביר מעט – אמנם אנחנו לא מייצגים את לשכת עורכי הדין אבל מבחינתנו אנחנו רואים את זה כתהליכים מקבילים שאנחנו עוקבים אחריהם.

נוית בושוער שלג: יש את החלטת לשכת עורכי הדין, ועדת האתיקה של לשכת עורכי הדין, שעוסקת באישור תצהירים מרחוק, בהיוועדות חזותית.

נוית בושוער שלג: ההחלטה הגבילה את האפשרות.

נוית בושוער שלג: היו מספר הגבלות ומה שרלוונטי לשירות שלנו היא המגבלה על כך ששני הצדדים לתצהיר – כלומר, גם עורך הדין וגם הלקוח – עליהם להימצא בתוך ישראל או לכל למשה בטריטוריה בה חלים דיני ישראל וזה בגלל יסוד האזהרה בכל הנוגע לתצהירים.

נוית בושוער שלג: מבחינתם, ככל שדיני ישראל לא חלים, האזהרה תהיה משוללת תוקף ולכן זה לא יעלה לכדי אזהרה הנדרשת בתצהיר.

נוית בושוער שלג: בהקשר הזה אנחנו רואים הבחנה – שוב, קטונתי מלפרש את ועדת האתיקה – אנחנו כן רואים הבדל בין זה לבין הנושא של אימות מסמכים ואנחנו חושבים שגם לשון ההחלטה מאפשרת את זה.

נוית בושוער שלג: כן חשוב לי לומר שאנחנו הקשבנו להערות המבורכות של הוועדה בכל הנוגע לשימוש בתזכיר הזה לצורך ניהול מרשמים, זה משהו שהוא בראש מעיננו, ומהימנות המרשם.

נוית בושוער שלג: מבחינתנו ההסדרים עוד לא גובשו.

נוית בושוער שלג: כמו שאמרתי, אנחנו ערים לתהליכים מקבילים שקיימים והשיח עם לשכת עורכי הדין, כל הנושא שציינתם, מהימנות המרשם.

נוית בושוער שלג: אנחנו כן רוצים לעקוב אחרי התהליכים האלה אבל אין כל ספק שבדומה לכל ההסדרים הדיגיטליים שאנחנו מבקשים, גם בקורונה וגם בשגרה, אנחנו קודם כל עושים הבחנה מה התכלית של הדרישה.

נוית בושוער שלג: כמו שציינתי, אם מדובר בנאמן למקור של תעודת התאגדות – צילום דרכון – התכלית מבחינתנו היא להבין שמאחורי זה יש כאן ישות קיימת לצורך ניהול המרשם ולשמור על המהימנות של המידע הזה במרשם.

נוית בושוער שלג: לכן כל הסדר שיגובש, זו גם ברירת המחדל של החוק וגם כמובן כך אנחנו פועלים, מבחינתנו הוא ישמר את אותן תכליות.

אנדרי קוז'ינוב: אם אפשר לחדד בכל הקשור לתאגידים זרים והמהימנות.

אנדרי קוז'ינוב: כשאתם דורשים את המסמכים מחוץ לארץ, נניח שגם עורך הדין של אותו תאגיד וגם התאגיד עצמו, מקום מושבו בחוץ לארץ וכדי להירשם, הם מעבירים אליכם מסמכים באופן מקוון.

אנדרי קוז'ינוב: אם אני מבין נכון את מה שאת אומרת, מספיק למעשה להעביר צילום הדרכון של אותו דירקטור או לאשר את הצרופות.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, מצדכם לא נדרש כאן איזשהו אישור נוטריוני או אפוסטיל שמאמת את המסמכים עצמם.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, בצד השני אין צורך עכשיו לרוץ אחרי עורכי דין או שירות קונסולרי כדי לאמת את המסמכים עבורכם.

נוית בושוער שלג: אני אחדד.

נוית בושוער שלג: היכולת להגיש בקשות מקוונות לרשם החברות, נכון להיום, היא לגורמים מקומיים, לגורמים ישראליים שנמצאים במרשם מכיוון שבין היתר - כפי שדובר בדיון הראשון – ספציפית בשירותים של רשם החברות היכולת להגיש מקוון תלויה בשלב הראשוני של הזדהות.

נוית בושוער שלג: השלב הראשוני של הזדהות באמצעות המערכת הממשלתית.

נוית בושוער שלג: זה למעשה המודול הראשון כדי להיכנס לשירותים ורק לאחר מכן, ברגע שיש לנו ולידציה על אותה זהות של בן אדם, אנחנו עורכים תיקוף שאותו בן אדם באמת מוסמך לדווח לנו באופן מקוון לפי המרשמים שלנו.

נוית בושוער שלג: כלומר, השלב הראשוני נעשה במערכות של ממשל זמין.

נוית בושוער שלג: נכחתי ב-זום עת דיברנו על זה באריכות ובמקצועיות בדיונים הראשונים ובאמת מהבחינה הזאת אנחנו מתבססים על ההזדהות הממשלתית במקום שכרוך בכך ולאחר מכן – כאן אין לנו כלום במאגר שלנו – אנחנו בעצם מתקפים את זה שאותו גורם יכול לדווח לנו באופן מקוון.

נוית בושוער שלג: לכן גורמים זרים שהם לא מוכרים לנו כגורמים שמוסמכים לדווח לא יוכלו לדווח באופן מקוון.

נוית בושוער שלג: בדרך כלל מדובר כאן על מצבים שאנחנו עוד לא מכירים את אותו גורם זר.

נוית בושוער שלג: מהרגע שיש לרשם החברות צילום דרכון שלו והוא מאומת, אנחנו כבר יודעים לזהות אותו גם במרשם של רשם החברות כדירקטור לדוגמה או כבעל מניות, מישהו שמוסמך לדווח.

אנדרי קוז'ינוב: בשלב הראשון נדרשת נוכחות.

נוית בושוער שלג: אנחנו מקבלים את המסמכים במקור.

נוית בושוער שלג: כלומר, האישור הנוטריוני והאישור הקונסולרי ניתן לו במדינה הפנימית, במדינה המרוחקת, ואותו גורם מקומי שידווח לנו, מקבל את זה במסמכי מקור.

נוית בושוער שלג: גם כל הנושא של שירותי הדואר, גם זה היה מאוד בעייתי בתקופה הזאת.

נוית בושוער שלג: כלומר, גם אם הם הצליחו להגיע לקונסוליות ולקבל את אותו אישור, הם דיווחו על כך שגם נוטריונים, כי הם מוכנים לקבל את זה גם מנוטריונים שהם לא נציגים דיפלומטיים, צמצמו את הפעילות וגם הדואר התארך.

נוית בושוער שלג: מבחינתם קיימת חשיבות למועדים של הדיווחים האלה.

נוית בושוער שלג: בזמן שגרה אנחנו מקבלים את המסמכים האלה במקור.

אנדרי קוז'ינוב: אני לחלוטין תומך במאמצים שלכם.

אנדרי קוז'ינוב: אני שואל מהכיוון כדי להקל על אותם גורמים שנמצאים כרגע בחוץ לארץ וצריכים לדווח מבלי שיצטרכו לרוץ ולאשר את המסמכים האלה נוטריונית או דרך הקונסוליות כי דווקא שם אנחנו מכירים את הבעיות.

אנדרי קוז'ינוב: דווקא הפעילות שלכם היא מבורכת כי אתם מקלים עליהם אבל אני מבין שבשלב הראשוני בכל מקרה על אותו גורם זר להתייצב בארץ על מנת להזדהות ולהיכנס למרשם.

נוית בושוער שלג: בארץ לא כי אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוא לא יוכל להגיע לארץ.

נוית בושוער שלג: אם היה יכול להגיע לארץ, אין ספק שכל בעיותינו היו נפתרות בהקשר הזה.

נוית בושוער שלג: כמו שאמרתי, ההסדר עוד לא גובש.

נוית בושוער שלג: זה בדיוק מה שאנחנו מקווים שנוכל להשיג, וכמו שאמרתי, אנחנו כן ממתינים לתהליכים מקבילים שמקיים משרד המשפטים מול לשכת עורכי הדין גם בהקשר של אימותי תצהיר מרחוק וגם בהקשר של אימותי מסמכים מרחוק ואנחנו מקווים שזה יאפשר לנו גם את הפתרון הראשוני להקל משמעותית מבחינת היכולת לקבל לרישום.

נוית בושוער שלג: חשוב לנו להמתין לתהליכים האלה.

נוית בושוער שלג: ככל שלא, כמובן שבמידה ויאושר הפריט הזה בתוספת, אנחנו נקווה להצליח לייצר הסדר ולהסדיר משהו שיאפשר את אותה הזדהות ראשונית וגם לגורמים שאנחנו לא מכירים לשלוח את המסמכים האלה.

נוית בושוער שלג: יש כמה חלופות שאנחנו בוחנים בהקשר הזה, חלקן יותר מיטביות וחלקן פחות.

נוית בושוער שלג: זה מאוד מאוד תלוי, כמו שאמרתי, גם בתהליכים.

נוית בושוער שלג: לכל הפחות התוספת תאפשר לנו מתן מענה לאותו אישור נאמן למקור, בין אם זה יהיה ביחס לזהות המאמת ובין אם זה יהיה ביחס לאופי האימות, אבל הכול כמובן בכפוף לזה שזה לא יפגע במהימנות ובמילוי אחר התכלית ואנחנו נדע שזה גורם שנוכל לעשות ולידציה לגורם, בין אם זה תאגיד ובין אם זה דירקטור.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שבכל מה שקשור לתצהיר מרחוק, אתם שואפים להגיע לאיזושהי הסכמה עם לשכת עורכי הדין.

נוית בושוער שלג: כן.

נוית בושוער שלג: שוב, התצהיר מרחוק, כמו שאמרתי, הוא רובד נוסף שעוסק באישור הבקשה עצמה אליה צורפו אותן צרופות שציינתי, כלומר, המסמכים נאמנים למקור.

נוית בושוער שלג: אני כן אציין שבעולם המקוון, כלומר, ככל שיש גורם שהוא כבר מוסמך לדווח במקוון וזה משהו שהוא שכיח בחברות שיש להן גורם מקומי שמוסמך לדווח, בבקשות מקוונות אנחנו לא נדרשים לאימות החתימה עצמה על הטופס מכיוון שאותו גורם שמדווח מקוון, כמו שהסברתי, הוא כבר מזוהה ומתוקף כמוסמך לדווח ולכן שם הבעיה לא תתעורר.

נוית בושוער שלג: היא תתעורר באותן בקשות ידניות.

נוית בושוער שלג: יש תהליכים רוחביים יותר שהם לא רק מול רשם החברות וכן חשוב לנו להאיר גם מול לשכת עורכי הדין את הצורך הספציפי של רשם החברות אבל אלה תהליכים שקצת מוקדם לשוחח עליהם, על הפתרונות בהקשר הזה.

נוית בושוער שלג: תודה רבה לכם על ההקשבה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: אני חושבת שסיפקת לנו את המידע.

עינב קאבלה: תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום משכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: השירות ניתן על ידי רשם המשכונות והוא גם הגורם הממונה אבל הוא נמצא באותו אתר אינטרנט של רשות התאגידים, באתר מיוחד של רשם המשכונות.

עדי שיינבך: בתקנות המשכון יש הבחנה בין רישום משכון על ידי נושים מורשים לגביהם יש להם כבר היום אפשרות לרשום דיגיטלית בעצמם לבין נושים שאינם מורשים לגביהם באה תקנה 8, לגבי אותם נושים שאינם מורשים ואומרת שהרשם טרם הרישום צריך לוודא שכל פרטי הטופס מולאו.

עדי שיינבך: זה בניגוד לנושים המורשים שכאמור אוטומטית הם רושמים את הכול מראש.

עדי שיינבך: מגיעה תקנה 8 וכאן היא קובעת איזשהו סדר זמנים כאשר הרעיון הוא שיתכן שבתקופת הגבלות כלשהן, יהיה רצון לשנות את סדר הזמנים כך שהרשם לא יבחן את המסמכים טרם הרישום אלא אחרי רישום משכון, בדומה לנושים מורשים.

עדי שיינבך: חשוב לציין שהמרשם הוא לא מרשם קונסטיטוטיבי.

עדי שיינבך: כלומר, עצם העובדה שמה שרשום במרשם, לא אומר שזו זכות אם היא לא קיימת במציאות.

עדי שיינבך: זה ממש בקצרה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה לרישום מפלגה והתנגדות לרישום מפלגה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 1 ו-5 לתקנות המפלגות (רישום ודיווח), התשנ"ג-1993.

נירה לאמעי רכלבסקי: רשם המפלגות הוא נותן השירות והגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש לו אתר אינטרנט בתוך אתר האינטרנט של רשות התאגידים.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 32יז לפי חוק הכשרות והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962 (להלן – חוק הכשרות המשפטית) לרבות כפי שהוחל בסעיף 35א לאותו חוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי, הגורם הממונה הוא שר המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 6 לתקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לאפוטרופוס ומסמך הבעת רצון), התשע"ו-2017 (להלן – תקנות ייפוי כוח מתמשך).

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן האפוטרופוס הכללי נותן את השירות והוא הגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש אתר אינטרנט של האפוטרופוס הכלל, הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן הייתה שאלה לגבי היחס בין השר לבין האפוטרופוס.

נירה לאמעי רכלבסקי: עלתה שאלה מהשטח והיא מי שומר את העותק המקורי.

נירה לאמעי רכלבסקי: כרגע אנשים עורכים ייפויי כוח מתמשכים לאנשים לא מבוגרים במיוחד ועלתה שאלה מהשטח, האם יותר לא יישמר מסמך מקורי אצל האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אלה מסמכים שייכנסו לתוקף בעוד 30 שנים, 40 שנים, כמה שאנשים האלה יאריכו ימים וזה יהפוך להיות רלוונטי, האם אפשר יהיה להפקיד את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: פניתי לקבוצת עורכי דין שעוסקים בנושאים האלה ואלה השאלות שעלו.

נירה לאמעי רכלבסקי: האם הם יוכלו להגיע אחר כך ולהפקיד – כנראה שהם רוצים להפקיד את העותקים המקוריים.

נירה לאמעי רכלבסקי: שוב, זה מסמך להרבה שנים.

עדי שיינבך: ראשית, לגבי חובת השמירה.

עדי שיינבך: תקנה 2(ב) קובעת חובת שמירה.

עדי שיינבך: ישמור אצלו עותק מקורי של מסמך.

עדי שיינבך: חובה שמוטלת על עורך הדין והיא חלה ממילא, עם קשר לקורונה ובלי קשר לקורונה.

עדי שיינבך: לעניין עצם ההפקדה עצמה.

עדי שיינבך: כשאנחנו מדברים על הוראות דיגיטליות, כשאנחנו מדברים על הפקדת עותק מקורי, השימוש במילה מקורי היא לא נכונה ביחס לדיגיטל.

עדי שיינבך: העותק המקורי הוא לא משהו פיזי אחד אלא הוא כמובן איזשהו קובץ ממוחשב.

עדי שיינבך: אין כאן כוונה שלא להפקיד את המסמך המכונן של ייפוי הכוח המתמשך אלא שיש כאן מספר חלופות כשחושבים עליהן כאשר חלופה אחת היא להעביר גם את עניין ההפקדה לדיגיטל.

עדי שיינבך: כלומר, לייצר את הצורך בהפקדה של העותק הפיזי עצמו ולהפוך את העותק המקוון לעותק מספיק מהימן חתום אלקטרונית בחתימה אלקטרונית על ידי עורך הדין וכולי.

עדי שיינבך: זה ייצר איזשהו תהליך שייתר את הצורך בהגשה פיזית.

עדי שיינבך: חלופה אחרת היא לקבל את ההפקדה של המסמך המקוון ולבקש שעם תום ההגבלות יופקד גם העותק המקורי של המסמך.

עדי שיינבך: כלומר, אין כאן מובן שום שוני מחובת ההפקדה המהותית שחלה גם היום בהתאם להוראות החוק והתקנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפקדת ייפוי כוח רפואי שנערך בפני בעל מקצוע.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 7 לתקנות ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: האפוטרופוס הכללי הוא הגורם הממונה ונותן השירות וזה אותו אתר אינטרנט של האפוטרופוס.

עדי שיינבך: תהליך של הפקדת ייפוי כוח רפואי בדומה לייפוי כוח מתמשך כללי, גם הוא מצריך הפקדה פיזית וגם לגביו, בדומה למה שהסברתי קודם, יש רצון להפוך את ההפקדה להפקדה מקוונת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל טרם החלטתם אם אפשר יהיה להפקיד את המקור אצלכם.

עדי שיינבך: אצל האפוטרופוס הכללי.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: מדובר בתהליך שהוא בבחינה, אבל ככל הנראה ממילא תהיה אולי כוונה לתקן את התקנות ולהפוך את כל התהליך לדיגיטלי אבל עד שזה יקרה, לפחות רוצים שתהיה גמישות לעת הזאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אגב, יש איזו התניה על לפחות מפגש אחד פנים מול פנים?

נירה לאמעי רכלבסקי: התקנות עדיין מחייבות אחרי כל זה שיהיה לפחות מפגש אחד פנים מול פנים בין עורך דין לבין האדם שחותם על ייפוי כוח מתמשך, שלרוב הוא איש מבוגר וכבר על הגבול.

עדי שיינבך: כשאנחנו מדברים על תהליך של הפקדה של ייפוי כוח מתמשך, הוא מתחלק לכמה שלבים.

עדי שיינבך: שלב ראשון הוא שלב העריכה שהוא שלב של המפגש בין הצדדים, בין עורך הדין לבין הבן אדם.

עדי שיינבך: לא נגענו בו, הוא לא מופיע בתוספת ולא ידוע לי על כוונה לשנות את ההסדר כרגע, נכון להיום.

עדי שיינבך: לגבי התהליך הטכני יותר של עצם ההפקדה, התהליך נעשה ממש מול הרשות, מול האפוטרופוס הכללי, ולזה בעצם מתייחסת התוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 11 לתוספת ירד, סעיף 32יח.

נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה איזושהי הערה והוחלט להוריד אותו.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 13 עד 16 לתקנות ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: האפוטרופוס הכללי נותן השירות והגורם הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מקוון כבר היום ושאלתי אתכם למה אתם רוצים לשנות, אם זה כבר מקוון.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: החקיקה היא מאוד לא ניטרלית טכנולוגית אלא קובעת במפורש שהמערכת הממוחשבת היא מערכת מאוד ספציפית, כתובה, אפילו כתובת האינטרנט של אותו אתר אינטרנט ממוחשב ושאמצעי הזיהוי הממוחשב בעזרתו ניגשים לביצוע פעולה במערכת הממוחשבת או אמצעי זיהוי שמונפק על ידי האפוטרופוס הכללי, לגבי שניהם יכול להיות שיהיה קושי - כבר היום מתעורר קושי – להנפיק אמצעי זיהוי ממוחשבים ויש רצון לעבור אולי למערכות זיהוי אחרות כמו שימוש במערכת ההזדהות הממשלתית.

עדי שיינבך: מאחר שהחקיקה היא כל כך ניטרלית, יש צורך להתגבר עליה כדי לעבור להסדר דיגיטלי אחר.

נירה לאמעי רכלבסקי: כניסה לתוקף של ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה לתקנות ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי והגורם הממונה הוא האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 32כב לחוק הכשרות המשפטית, לרבות כפי שהוא חל בסעיפים 35א, 64 ו-64א לאותו חוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי אבל הגורם הממונה הוא שר המשפטים, על אף שאתר האינטרנט הוא אתר של האפוטרופוס.

עדי שיינבך: משום שהחובה קבועה בחוק.

עדי שיינבך: הסעיף שמתייחסים אליו כאן הוא סעיף חוק ולכן הגורם הממונה הוא השר ולא הגורם המינהלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: בעצם 15 זה אותו דבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם לגבי המערכת הממוחשבת, אתם רוצים לשנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה היחס בין הסעיפים, בין השר לבין האפוטרופוס, שזה בעצם אותו סעיף.

עדי שיינבך: למעשה יש כמה מקרים בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופוסות שיש תקנות שמסדירות בכותרות לפחות את אותם עניינים.

עדי שיינבך: ראינו את זה גם קודם ברשם האגודות השיתופיות, אז העליתם שאלה.

עדי שיינבך: גם כאן התשובה היא זהה.

עדי שיינבך: למעשה לגבי אותן הוראות שהן חופפות בתוך אותם סעיפים בחוק ובתקנות, הגורם שיהיה מוסמך להתגבר הוא רק שר המשפטים כמובן אבל בתקנות מופיעות הוראות נוספות פרוצדורליות שהן נתונות לשיקול דעתו של הגורם המינהלי, של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שזה אמור לבוא לטובתם של ממנים.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: במטרה להנגיש את השירות לציבור ולאפשר את המשך הפקדת מסמך כל כך משמעותי גם בתקופה בה השירות הפיזי לא יכול להינתן בצורה מלאה.

נירה לאמעי רכלבסקי: שם זאת הייתה פקיעה וכאן זה ביטול.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת הודעה בכתב על ביטול ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לצורך מינוי אפוטרופוס או מסמך הבעת רצון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן ערכנו עריכה קטנה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ירדו שני סעיפים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הרלוונטי הוא סעיף 32כג(א) ו-(ב).

עינב קאבלה: בנוסח הסופי תעשו סדר במספרי הסעיפים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 32כג(א) ו-(ב) לחוק הכשרות המשפטית לרבות כפי שהוחל סעיפים 35א, 64 ו-64א לאותו חוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם כאן נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי אבל הגורם הממונה הוא שר המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט של האפוטרופוס.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן מיקדנו את הסעיפים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן היו הוראות של שירות של בית משפט.

נירה לאמעי רכלבסקי: הבהרנו וחידדנו שהתוספת מתייחסת רק לסעיפים (א) ו-(ב) שלא קשורים לבית משפט אלא רק למקומות שהרשם אחראי.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: סעיפים קטנים (א) ו-(ב) בסעיף 32כג מתייחסים לאופן שבו הממנה מבטל את ייפוי הכוח ואיך הוא עושה את זה גם מול מיופה הכוח ומודיע על כך גם לאפוטרופוס הכללי.

עדי שיינבך: סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) מתייחסים למצב שבו הממנה ביטל את ייפוי הכוח אבל הוא מתחרט ורוצה לחזור בו מהביטול, ואז הוא צריך לפנות לבית משפט בנפרד מהאפוטרופוס הכללי, רק לבית המשפט, כדי לבקש מבית המשפט להחזיר לתוקף את אותו ייפוי כוח שבעצם בוטל.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאמור, הסעיפים האלה לא בתוספת.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת הודעה בכתב על ביטול ייפוי כוח מתמשך, הנחיות מקדימות לאפוטרופוס או מסמך הבעת רצון.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: אותו קושי עם המערכת הממוחשבת שדיברנו עליו.

עדי שיינבך: הקושי עם הסעיף הזה הוא שימוש באותה מערכת ממוחשבת, מה שדיברנו קודם.

נירה לאמעי רכלבסקי: משלוח הודעות.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 9 ו-12 לתקנות ייפוי כוח מתמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו אתר אינטרנט.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן עלתה שאלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה בעצם מאפשר כבר מעכשיו לממנים, ללקוחות, לבחור דרך קבלת הודעות על כניסת ייפוי כוח לתוקף.

נירה לאמעי רכלבסקי: הם יכולים לבחור מסרון לנייד, דואר או דואר אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה בעצם אנחנו רוצים לשנות כאן?

נירה לאמעי רכלבסקי: הבנתי שהכוונה היא מה יצא אם מישהו בחר בדואר ואין דואר.

עדי שיינבך: או נגיד אין את אותו פקיד במשרדי האפוטרופוס הכללי שיהיה מסוגל לבצע את הפעולה פיזית.

עדי שיינבך: לכן האפוטרופוס הכללי מבקשים כאן איזושהי גמישות כדי שהם יוכלו ליידע את הצדדים, את הממנה ואת מיופה הכוח, גם בדרכים אחרות.

נירה לאמעי רכלבסקי: שבעצם זאת שיחת טלפון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם הוא לא רצה דואר אלקטרוני ולא רצה מסרון, לא נשאר הרבה.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: זה אמור להיות נתון לשיקול דעתם בהתאם לנסיבות.

נירה לאמעי רכלבסקי: עריכת הכשרה לעורכי דין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 19 לתקנות ייפוי כוח תמשך.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא האפוטרופוס הכללי, נותן השירות הוא האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה בעצם ההכשרה שאתם נותנים לעורכי דין.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: כדי שעורך דין יוכל לערוך את מסמך ייפוי הכוח המתמשך, הנחיות מקדימות לאפוטרופוס או את מסמך הבעת רצון, הוא נדרש לפי החוק לעבור הכשרה שניתנת על ידי האפוטרופוס הכללי.

עדי שיינבך: תקנה 19 מפרטת את היקף ההכשרה והנושאים שייכללו בה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת פרטה ודוחות.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 10 לתקנות הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (סדרי הדין וביצוע), התש"ל-1970.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי נותן השירות זה האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

עדי שיינבך: נכון.

עדי שיינבך: גם כאן מדובר בהוראות פיזיות לגבי אופן ההגשה כאשר יש רצון לאפשר הגשה גם בדרכים אחרות נוחות יותר לאזרח.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת פרטה של האפוטרופוס.

עדי שיינבך: אנשים שמונו כאפוטרופסים.

נירה לאמעי רכלבסקי: עכשיו אנחנו עוברים לכמה סעיפים שדנים בנושא של חדלות פירעון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו נראה גם משהו שיחזור על עצמו כי יש לנו מערכת ורוצים ליצור מערכת נוספת מקבילה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 66 לתקנות חדלות פירעון ושיקום כלכלי, התשע"ט-2019 (להלן – תקנות חדלות פירעון), לרבות כפי שהוחלה בתקנה 110 לאותן תקנות.

עדי שיינבך: אני מדברת כרגע על הקטע התהליכי.

עדי שיינבך: היועצת המשפטית שאלה לגבי אופן הפנייה.

עדי שיינבך: לממונה על הליכי חדלות פירעון יש מערכת שנקראת מערכת ממונה והיא מערכת שהיא פתוחה לציבור.

עדי שיינבך: כלומר, מי שמיוצג וגם מי שאיננו מיוצג יכול להגיש את הבקשות ולתקשר עם הממונה דרכה.

עדי שיינבך: אלא שבמצב השוטף של הדברים, מי שאיננו מיוצג יכול להגיש גם בדרכים אחרות באופן פיזי כאשר זה משותף לכל הפריטים שמנויים כאן בתוספת ביחס למערכת הזאת כאשר יש רצון לאפשר להם בתקופה של מגבלות, שלא מאפשרות להם להגיע פיזית, דרכים דיגיטליות או דרכים מרחוק אחרות בנוסף על השימוש באתר הממונה, שיהיו נוחות ונגישות יותר עבורם.

נירה לאמעי רכלבסקי: צריך להגיד שבדרך כלל זה החייב אבל הסעיפים חלים כאן גם על נושה, גם על עובד שכנראה החברה התפרקה או משהו כזה, גם על בעל עניין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שמערכת ממונה היא מערכת שיותר קל לעורכי דין, שפחות סביר שאדם שהוא חייב או עובד, ישתמש בה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרעיון הוא ליצור לאנשים האלה אפשרויות נוספות כשלא יכולים להגיע פיזית בלבד.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: יכולים להגיע פיזית בנוסף לממונה.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה לצו ופתיחת הליכים בידי יחיד שאינו מיוצג.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות זה הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי או מנהל מערכת ההוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל עם אתרי האינטרנט.

נירה לאמעי רכלבסקי: הליך שיהיה אצל הממונה, זה אתר אינטרנט של האפוטרופוס הכללי, הממונה על חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בהליכים אצל מערכת ההוצאה לפועל, זה יהיה בתר האינטרנט של ראשותה אכיפה והגבייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אלה גופים מקבילים לחלוטין?

נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר לעשות או את זה או את זה?

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: אלה הליכים שיכולים להיות כאן או כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: מי קובע איפה מתחילים ואיפה ממשיכים?

רני נויבואר: למיטב הבנתי זה הגובה של הסכום.

רני נויבואר: כלומר, ככל שההליכים פשוטים יותר, הם בהוצאה לפועל.

רני נויבואר: הליכים שהם מורכבים יותר, מנוהלים על ידי הפנ"ר.

עדי שיינבך: אם תרצו מידע נוסף, אפשר כמובן להעלות את המחלקה המשפטית של הממונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: רק רציתי להבין את ההפרדה הזאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: שיהיה ברור.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 106 לתקנות חדלות פירעון.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתר האינטרנט, בהתאמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי או אתר האינטרנט של רשותך האכיפה והגבייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 108 לתקנות חדלות פירעון, לרבות כפי שהוחלה בתקנה 110 לתקנות האמורות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי או מנהל מערכת ההוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: המצאה לרשם ההוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות – לשכת ההוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום יהיה באתר האינטרנט של רשות האכיפה והגבייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 120 לתקנות חדלות פירעון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי או מנהל מערכת ההוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת תביעת חוב בידי עובד שאינו מיוצג.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי או לשכת הוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: כנ"ל לגבי הפרסום לגבי הנושא הזה לעובדים שיהיה באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי או באתר האינטרנט של רשות האכיפה והגבייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: המצאה לממונה או לנאמן בידי בעל עניין בהליכי חדלות פירעון.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הממונה על הליכי חדלות פירעון ושיקום כלכלי או לשכת הוצאה לפועל.

נירה לאמעי רכלבסקי: ובהתאמה, אתרי האינטרנט.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי סעיף 30 לתוספת, אני כן ארצה שתאמרו כמה מלים לגבי הסעיף הזה כי זה הסעיף של הוראת שעה של הקורונה שלא מצאתי.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה76(א) לתקנות פשיטת הרגל, התשמ"ה-1985.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא מצאנו אותה.

עדי שיינבך: היא הורדה מ-נבו מסיבה לא ברורה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני גם לא מצאתי אותה ברשומות.

עינב קאבלה: אני זוכרת רק ספרים בצבע תכלת.

אנדרי קוז'ינוב: גם לך יש השכלה משפטית פורמלית?

עינב קאבלה: בעוונותיי.

אנדרי קוז'ינוב: מה אני עושה כאן?

עינב קאבלה: להיפך.

עינב קאבלה: אני חושבת שאתה הזוכה המאושר.

עינב קאבלה: אנחנו נושאים את עינינו אליך.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הממונה על חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן אני מבינה שזאת הוראת שעה של תקופת קורונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תסבירו לנול גבי תקנה 76(א) לתקנות פשיטת רגל.

עדי שיינבך: למעשה באמת היה תיקון תקנות וכשהכנ"ר הפך להיות הממונה, היה תהליך שלם של תיקון תקנות חדש אבל עדיין ישנם תהליכים שהגשת תביעת חוב בהם מוגשת לפי אותה תקנה ישנה שהיא כבר שונתה מאז והיא לא נמצאת בסט החדש.

עדי שיינבך: מאחר ויש שכאן איזושהי הוראת מעבר, יש עדיין תביעות חוק שמוגשות בהתאם לתקנה הזו, ראינו לנכון לציין גם אותה כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: עד מתי זה?

עדי שיינבך: אני יכולה לבדוק ולומר.

עדי שיינבך: אפשר להעלות את הלשכה המשפטית.

עדי שיינבך: אני לא בטוחה עד מתי זה, אבל אני יכולה לברר ולחזור לוועדה עם תשובה מעודכנת.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל זה יהיה רלוונטי גם למועד החוק.

עדי שיינבך: לחוק הזה.

עדי שיינבך: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף נוסף שהוחלט להוריד.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפקדת צוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף ירד מהחוק.

עינב קאבלה: מכיוון שזה כבר קיים דיגיטלית?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: אם תראי את סעיף 32, הפקדת צוואה בתקנות, זה הסעיף היותר רלוונטי למתן שירות מקוון.

עדי שיינבך: פריט 31 למעשה קובע את ההוראות המהותיות כשההוראות הפרוצדורליות מנויות בתקנות, בפריט 32.

עינב קאבלה: את סעיף 30 השארנו בצריך עיון?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הוסבר כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: זו תקנה שפג תוקפה עוד מעט והיא כבר לא מופיעה בנוסח של תקנות פשיטת הרגל אבל היא עדיין רלוונטית לשבועות הקרובים ולכן היא עדיין מופיעה כאן.

נירה לאמעי רכלבסקי: נבדוק שוב כדי שהיא לא תיכנס סתם לחוק למקרה שהחוק יעבור בשבוע הבא והיא כבר לא תהיה בתוקף בשבוע הבא.

עדי שיינבך: רציתי לציין שיש פריט נוסף לתוספת שהממונה על חדלות פירעון רצה לצרף.

עדי שיינבך: תרצו שנדון בזה עכשיו?

עדי שיינבך: שנעלה אותו?

עדי שיינבך: או שתרצו שאשלח לכם את זה לאחר הדיון?

עינב קאבלה: את רוצה כרגע להידרש לסעיף חדש או לשמוע את זה מחוץ לדיון וקודם להבין את זה?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני יכולה לפתוח את הסעיף ולראות.

עינב קאבלה: כי אנחנו בשלבי סיום.

עינב קאבלה: אפשר כמה שיותר להספיק ואז נתייחס לזה בפעם הבאה.

עינב קאבלה: זה לצורך ייעול הדיון שלנו.

עינב קאבלה: נעלה את עורך דין זקס.

עינב קאבלה: הוא אתנו?

עינב קאבלה: לא שומעים אותו.

עינב קאבלה: אנחנו מבטיחים שבישיבה הבאה נתחיל אתך, בעזרת השם.

עינב קאבלה: לא נורא, זה לא אומר שזה לא ייכנס לתוספת, ממילא אנחנו לא מסיימים היום, נחזור ונדבר אתך בתקווה לשמוע בישיבה הבאה.

עינב קאבלה: תודה.

עינב קאבלה: תבדקו שבפעם הבאה זה יעבוד כדי שלא נפספס אותו.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו עוברים לסעיף 32.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 6, 6א ו-6ב לתקנות הירושה, התשנ"ח-1998 (להלן – תקנות הירושה).

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.

עינב קאבלה: מה ההבדל בין הממונה הארצי לענייני ירושה לבין הרשם לענייני ירושה?

עינב קאבלה: עכשיו קלטתי את הפער.

עינב קאבלה: הרשם הוא הבכיר, לא?

עדי שיינבך: של הגורם הרשמי אבל אני יכולה לבדוק.

עדי שיינבך: זה עניין של מינוחים שלעתים משתנים.

עינב קאבלה: זה אותו אדם?

עדי שיינבך: להבנתי זה אותו אדם.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: אבל אני יכולה לברר.

עינב קאבלה: אני אשמח.

נירה לאמעי רכלבסקי: הממונה הוא זה שקובע את התקנות.

עינב קאבלה: לכן השאלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני הפניתי כאן שאלה לגבי ההפקדה מרחוק שגם כך קיימת.

נירה לאמעי רכלבסקי: בתקופת הקורונה נוספה הוראה לגבי הפקדה מרחוק של צוואות.

נירה לאמעי רכלבסקי: היא חלה עד ה-13 באוגוסט, למעשה עוד שלושה ימים, ואני שאלתי מה בדיוק רוצים לעשות כאן, להאריך את אותו שירות שקיים עד ה-13 באוגוסט.

נירה לאמעי רכלבסקי: בכל מקרה הייתה הוראה שאומרת בתוך 45 ימים מיום ההפקדה, יש להפקיד את הצוואה המקורית בכל מקרה.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה הייתה האם יש כוונה להתגבר על הדרישה הזאת.

עינב קאבלה: שאלה טובה.

נירה לאמעי רכלבסקי: ומה שהיה בגל הראשון, יהיה טוב לגל השני?

נירה לאמעי רכלבסקי: או משנים כאן.

עדי שיינבך: יש לי תשובה לשאלה לגבי הרשם לעומת הממונה.

עדי שיינבך: הממונה הארצי זאת סיגל יעקובי, שהיא האפוטרופסית הכללית, ובהקשר הזה כאשר מדברים על הרשם, מדברים על הרשמים עצמם.

עינב קאבלה: הממונה הארצי הוא גבוה יותר.

עדי שיינבך: הוא האפוטרופוס הכללי.

עדי שיינבך: הרשם הוא הגוף עצמו.

נירה לאמעי רכלבסקי: לאפוטרופוס הכללי קוראים גם הממונה הארצי לענייני ירושה?

עדי שיינבך: וגם להליכי חדלות פירעון.

עדי שיינבך: לשאלתכם.

עדי שיינבך: באמת היה תיקון לתקנות הירושה שאמור לפוג ב-13 באוגוסט ויש כוונה להאריך אותו עד סוף דצמבר.

עדי שיינבך: אין כוונה לגעת בהוראה הזאת.

עדי שיינבך: זאת הוראה שעדיין עומדים מאחוריה והיא טובה אבל יש בתקנות עוד הוראות פרוצדורליות שלמשל נוגעות למועדים לגביהם רוצים שתהיה איזושהי גמישות לשנות במידת הצורך ומכאן הרלוונטיות של התקנות האלה לתוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: המועדים של ההפקדה.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: מועדים שקשורים להפקדה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אז כן משנים מההוראות האלה כי שם יש הפקדה תוך 45 ימים.

עדי שיינבך: נכון, אבל עצם האפשרות להפקיד באופן מקוון באתר האינטרנט, כלומר, עצם האפשרות הדיגיטלית להפקיד, היא באמת קבועה בתקנות כהוראת שעה שרוצים להאריך אותה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, זה מה שמבטח לך את הצוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפקדת באופן מקוון, זה יהיה כאילו הפקדת את המקור.

עדי שיינבך: לא.

עדי שיינבך: יש צורך בתוך 45 ימים מתום ההגבלות – אני לא זוכרת איך זה מנוסח ואפשר לבדוק, אבלזה הרעיון הכללי – צריך להפקיד גם את הצוואה המקורית עצמה.

עינב קאבלה: מתום ההגבלות.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: מתום ההגבלות ועם זה עושים איזושהי גמישות נוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגבלות, הסגר שהיה בזמנו.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, עכשיו עדיין צריך להפקיד את הצוואה.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: זאת שאלה קצת יותר מקצועית.

עינב קאבלה: זה עדיין יכול להיעשות במשלוח בדואר, לא?

עדי שיינבך: למיטב הבנתי הפקדה של צוואה מקורית זה או בדואר רשום או שאפשר להפקיד.

עדי שיינבך: יש להם עמדות שאפשר להפקיד בהן את הצוואות.

עדי שיינבך: זה למיטב הבנתי.

עדי שיינבך: אפשר להעלות כמובן את עורכת הדין נוית דויטש מהמחלקה המשפטית כדי שתדייק את התהליך.

עינב קאבלה: זה מפתה .

עינב קאבלה: אם נלמד כל תהליך לעומקו, נסיים את זה אחרי הקורונה.

עדי שיינבך: היא מסמסת לי, כדי לקצר את התהליכים.

עדי שיינבך: ההפקדה היא רק בהתייצבות.

עדי שיינבך: אין אפשרות לעשות זאת בתקופת הקורונה ולכן תוך 45 ימים מתום המגבלות, יש אפשרות להגיע ולהפקיד את הצוואה המקורית.

עדי שיינבך: להתייצב במשרדי רשם הירושה ולהפקיד את הצוואה המקורית.

עינב קאבלה: חשבתי שיש אופציה של דואר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הכוונה היא לא רק לסגר אלא לתקופת הקורונה, למגבלות בכלל.

עדי שיינבך: הגבלות שמונעות את האפשרות להתייצב.

עדי שיינבך: זה מזכיר את הדיון שהיה לנו קודם.

נירה לאמעי רכלבסקי: למרות שהמשק פועל, אי אפשר להתייצב?

עדי שיינבך: אם יש אדם שמנוע מלהתייצב בשל העובדה שהוא בבידוד או מסיבות כאלה ואחרות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא שהשירות לא ניתן אלא האדם לא יכול להגיע.

עדי שיינבך: למשל.

עדי שיינבך: זאת גם דוגמה שיכולה לקרות.

נירה לאמעי רכלבסקי: עשיית צוואה בפני רשות – בוטל.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן חידדנו את סעיף החרגת ההליכים המשפטיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אפשר למחוק את ההערה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתר האינטרנט הוא האתר של האפוטרופוס הכללי.

עינב קאבלה: בוטל לא כי אי אפשר לעשות את זה מקוון אלא בוטל כי הסעיף הזה הוא פחות רלוונטי.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

עדי שיינבך: פריט 33 בוטל מאחר וזאת הוראה מהותית.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו הדבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הוא פחות רלוונטי ולכן ירד מהתוספת.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 8 לתקנות הירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 14 לתקנות הירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתר האינטרנט בו השירות יפורסם הוא אתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אגב, זה משהו שאפשר לעשות כבר היום באופן מקוון לחלוטין.

עדי שיינבך: הגשת הבקשה מקוונת, אבל תוך שעה ימים צריך למסור את הצוואה המקורית ובהקשר של הגשת צו ירושה או צו קיום צוואה, בהקשר הזה כן צריך להגיש את הצוואה המקורית בדואר רשום או להשאיר בתיבות תך שבעה ימים.

נירה לאמעי רכלבסקי: במקרה של צו ירושה אין בעיה בכלל.

נירה לאמעי רכלבסקי: לא צריך להגיש שום דבר.

נירה לאמעי רכלבסקי: לדעתי ההוראות הן רק לגבי צו קיום צוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי צו ירושה, אפשר לעשות היום הכול מקוון בלי להגיע ובלי כלום.

עדי שיינבך: אפשר לבדוק את זה, אבל כן יש הוראות פרוצדורליות, גם למשל כאלה שקובעות מועדים .

נירה לאמעי רכלבסקי: תבדקו את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לדעתי יש מצב שזה לא רלוונטי.

עדי שיינבך: בסדר.

עדי שיינבך: נחדד כי זה רק לגבי צו קיום צוואה.

עדי שיינבך: אפשר לחדד את זה לגבי צו קיום צוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה לצו קיום צוואה?

עדי שיינבך: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה סעיף בתוך תקנה 14?

עדי שיינבך: אני יכולה לבדוק ולומר.

עדי שיינבך: רני תבדוק ונעדכן.

עדי שיינבך: אפשר להתקדם.

עדי שיינבך: אני לא בטוחה שיש תתי סעיפים, אבל נבדוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסעיף 37 עשינו הבחנה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת בקשה לצו קיום צוואה ולא לצו ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שכרגע רלוונטי כי צו ירושה הוא הליך שכבר מקוון לחלוטין והוא פחות רלוונטי.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 67 לחוק הירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא שר המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום פרסום ההוראות הוא אתר האינטרנט הוא האפוטרופוס הכללי, הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 19 לתקנות הירושה, לרבות כפי שהוחלה בתקנה 33 לתקנות האמורות.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם המונה הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום פרסום ההוראות הוא אתר האינטרנט הוא האפוטרופוס הכללי, הממונה על הליכי חדלות פירעון והרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נמחק.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפריטים נמחקו לבקשת הממשלה.

עינב קאבלה: כי הם כבר דיגיטליים?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני כבר לא זוכרת.

עדי שיינבך: לגבי פריט 41, הוא נמחק כי מדובר בהוראות מהותיות.

עדי שיינבך: לגבי פריט 40, רשם הירושה לא חשב שיהיה אלמנט שירצו לחרוג ממנו בתקנות האלה ולכן גם הוא נמחק מהתוספת.

עדי שיינבך: פריט 40 אמנם מפרט הוראות פרוצדורליות בחלקו, אבל רשם הירושה ביקש להוריד אותו מהתוספת מאחר ולא נראה שהם ירצו לחרוג מההוראות הקבועות בתקנות 23 ו-24 לתקנות הירושה.

עינב קאבלה: לגבי פריט 40, מתן צו קיום צוואה, לדעתי נעשה היום באינטרנט.

עדי שיינבך: נכון אבל יש פריטים אחרים שציינו קודם שגם הם נעשים באינטרנט אבל התקנות למעשה קובעות למשל גם דרישה של מועדים או למשל אופן הגשה ספציפי נוסף.

עדי שיינבך: דיברנו קודם על הגשת בקשה לצו קיום צוואה שמצריך הגשה של הצוואה המקורית תוך פרק זמן מסוים באופן מסוים.

עדי שיינבך: במקרה של פריט 40, של תקנות 23 ו-24, אין הוראות נוספות שרשם הירושה חשב שנכון יהיה לסטות מהן ולכן הורידו את כל הפריט הזה מהתוספת.

עינב קאבלה: ועדיין אפשר לקיים את השירות הזה בתקופת קורונה?

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: אין מגבלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תיקון או ביטול של צו ירושה או של צו קיום צוואה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 31 לתקנות הירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה לקביעת השירות הוא הממונה הארצי לענייני ירושה.

עדי שיינבך: כתבו לי עכשיו לגבי פריט 37 שמדבר על צו ירושה ועל צו קיום צוואה.

עדי שיינבך: נכתב לי עכשיו שיש מקרים שהיום לא ניתן בהם שירות מקוון כמו במקרים שמדובר בפרנטלה שלישית.

אנדרי קוז'ינוב: פרנטלה?

עדי שיינבך: קרבת המשפחה רחוקה יותר.

עדי שיינבך: השירות המקוון ניתן לקרבת משפחה מסוימת אבל יש מקרים בהם מי שמגיש את הבקשה לצו ירושה הוא מקרבה משפחתית מרוחקת יותר והוא לא יכול להגיש בקשה באופן המקוון אלא רק באופן פיזי אחר ולכן גם לגבי צו ירושה עדיין יהיה נכון להכניס אותו לתוספת כדי שיהיה אפשר להגמיש את ההוראות.

עינב קאבלה: היום אנחנו הולכים הביתה ויודעים להגיד פרנטלה שלישית.

עינב קאבלה: מחזירים את הבקשה לצו ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מחזירים את הבקשה לצו ירושה לפי תקנה 14 או שצריך סעיף אחר?

עדי שיינבך: זה גם לפי תקנה 14.

עדי שיינבך: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: בסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה חוזר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת פרטה ודוחות.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הרשם לענייני ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום באתר האינטרנט של האפוטרופוס הכללי.

עינב קאבלה: למה?

עדי שיינבך: מאחר ואין צורך.

עדי שיינבך: כמו במקרים הקודמים שציינו, אין צורך מבחינת רשם הירושה בהכנסת הפריט הזה לתוספת מאחר והוא יכול גם בדרך פרשנית או באופן אחר לאפשר מתן שירות באופן דיגיטלי.

אנדרי קוז'ינוב: מצאו פרנטלה רביעית.

נירה לאמעי רכלבסקי: התנגדות לגביית חוב חלוט מכספי העיזבון.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא הממונה על הגבייה ברשות.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני הפניתי שאלה.

נירה לאמעי רכלבסקי: על פי סעיף 2(ב) לפקודת המסים (גבייה), כל פנייה לגביית חוב יכולה להתבצע במסמך אלקטרוני, וגם התנגדות.

נירה לאמעי רכלבסקי: שאלתי מה נשתנה ולמה אנחנו צריכים את הסעיף.

עדי שיינבך: באמת לפי סעיף 12(ב)(1) לפקודת המסים (גבייה), כמו שציינה היועצת המשפטית, אכן ניתן לגבות חוב גם במסמך אלקטרוני.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 12(ב)(1).

עדי שיינבך: אכן יש אפשרות זאת.

עדי שיינבך: כדי לצקת תוכן נוסף למסמך אלקטרוני במקרים שאי אפשר להגיש באופן מקוון אלא יש צורך בשירות מרחוק מסוג אחר, נתבקשנו להכניס את הפריט הזה לתוספת.

עדי שיינבך: זה פריט שמייצר גמישות נוספת מעבר למה שקבוע באותו סעיף בפקודת המסים (גבייה).

עינב קאבלה: משהו שהוא לא מסמך אלקטרוני?

נירה לאמעי רכלבסקי: לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: כי הסעיף שם היה די גמיש.

עינב קאבלה: יש מקומות שאומרים שזה מספיק גמיש ויש מקומות שם זה גמיש.

רני נויבואר: למיטב ידיעתי המסמכים האלקטרוניים של פקודת המסים (גבייה) - נירה, תקני אותי אם אני טועה - הם בעצם לגבי גופים מסוימים שאתה שולח להם את זה באופן הבא.

רני נויבואר: אנחנו נבדוק את זה.

רני נויבואר: בעיקרון, אתה לא יכול לשלוח מסמך אלקטרוני לפי סעיף 12(ב)(1) שדיברנו עליו עכשיו לא מעט.

רני נויבואר: אתה לא יכול לשלוח מסמכים אלקטרוניים לכל גוף.

רני נויבואר: אם אני זוכרת נכון, זאת המצאה לגופים שמחזיקים כדרך עיסוק בדרך כלל בנכסים ולכן זה לא תמיד חל.

רני נויבואר: אם תרצו, נבדוק את זה שוב עד הדיון הבא.

רני נויבואר: יש לנו עוד כמה נקודות לבדוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגשת התנגדות לגביית חוב חלוט מכספי העיזבון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם נותן השירות הוא הממונה על הגבייה ברשות.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט של משרד המשפטים.

נירה לאמעי רכלבסקי: צירוף תרגום – נתבקשנו להוריד.

עדי שיינבך: פריט 49, במחשבה נוספת, הוא לא מספיק רלוונטי לחוק הספציפי הזה כדי להיות כאן.

עדי שיינבך: זאת המצאה ליועץ המשפטי לממשלה שזה לא בדיוק ממין החוק הזה שאנחנו עוסקים בו עתה.

עדי שיינבך: לגבי צירוף תרגום, נתבקשנו על ידי רשם הירושה להוריד מאחר והם לא ירצו לחרוג מההוראה הקבועה בו וגם היום התרגום לא מאושר באופן דיגיטלי, לפי מה שדווח לנו.

עינב קאבלה: זה אומר שאנשים יצטרכו להגיע לצירוף התרגום?

עדי שיינבך: צירוף תרגום מצריך אישור נוטריוני.

עדי שיינבך: התרגום אמור להיות מאושר על ידי נוטריון.

עדי שיינבך: היועצת המשפטית של הוועדה שאלה כיצד נוטריון מאשר תרגום באופן דיגיטלי ומכאן התשובה שלנו שכיום התרגום לא מאושר באופן דיגיטלי.

עדי שיינבך: בכל מקרה, הם לא יצטרכו להגיע פיזית.

עדי שיינבך: אפשר לצרף את זה גם באופן דיגיטלי.

עדי שיינבך: השאלה הייתה ספציפית לגבי האופן שבו נוטריון יכול לאשר את אותו תרגום.

עינב קאבלה: כלומר, זה לא מול הרשם לענייני ירושה אלא בין הנוטריון למי שהוא מאשר לו.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסעיף 51 עד סעיף 67 יש לנו סדרת פריטים שקשורים לעסקאות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני הפניתי כמה שאלות באופן כללי לרשם המקרקעין ושאלתי איך אפשר להתגבר על כל מיני דרישות שקבועות בחוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי ירצו להתייחס לזה במרוכז.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי ידוע להם חלק מהאמצעים בהם הם עומדים לנקוט.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני שאלתי לגבי התייצבות, אימות חתימה, החובה על הרשם להסביר לצדדים את מהות העסקה ותוצאותיה המשפטיות בסעיפים מסוימים, הסעיפים בהם נאמר שהרשם צריך להיות משוכנע שההסבר שלו הובן כראוי על ידי הצדדים והם חותמים מרצונם.

נירה לאמעי רכלבסקי: קיבלתי איזושהי תגובה שעוד לא הספקתי להתעמק בה.

נירה לאמעי רכלבסקי: היא התקבלה היום.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם אנחנו רוצים שיהיה איזשהו הסבר.

עינב קאבלה: אפשר.

עדי שיינבך: נעלה את עורך הדין שלומי הייזלר?

עדי שיינבך: אני מקווה שהוא עדיין נמצא.

עינב קאבלה: את רוצה קודם להקריא ואחר כך לשמוע אותו?

נירה לאמעי רכלבסקי: אני יכולה להקריא קודם.

עינב קאבלה: נקריא ובינתיים תשיגו את שלומי הייזלר.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום מכר.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגוף הציבורי נותן השירות החיוני הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא באתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 9 עד 14 ו-16 לתקנות המקרקעין ותקנה 2 לתקנות המקרקעין), (רישום תיקון תנאי חכירה) (הוראת שעה), התשנ"ה-1995.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני אומר טורים במקום לחזור על הדברים.

נירה לאמעי רכלבסקי: טור ג' – רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: טור ד' – הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: טור ה' – אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 9 עד 14, 16, 72 ו-73 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: טור ד' – הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום ירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי נעצור כאן כי זה כבר משהו שונה.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: נעלה ב-זום את עורך דין שלומי הייזלר.

עינב קאבלה: שלום לך.

עינב קאבלה: צוהריים טובים.

שלומי הייזלר: שלום לכולכם.

עינב קאבלה: אתה רוצה להתייחס לסעיפים בתוספת שהקראנו כרגע?

שלומי הייזלר: כן.

שלומי הייזלר: באופן כללי הבקשה שלנו – דיברנו על זה גם בפעם הקודמת – היא לאפשר ביצוע פעולות מרחוק.

שלומי הייזלר: אולי אני אתייחס לשאלה שנשאלנו קודם לגבי התכליות.

שלומי הייזלר: יש לנו פעולות בהן אנחנו צריכים גם זיהוי, גם הסבר על גמירות הדעת של העסקה או של הפעולה ובמקומות האלה אנחנו מבקשים אמצעים מסוימים שכוללים אפשרות לוודא שיש גם וגם.

שלומי הייזלר: למשל, אם אנחנו מדברים על עסקה, אנחנו נרצה לוודא, מעבר לאמצעי של הזיהוי – אם זה בוחן עסקאות או עורך דין – נשוחח עם אותו מבצע עסקה באמצעים מקוונים כאלה ואחרים שעומדים בכל הכללים ונוודא שאותו אחד שמבצע את העסקה, מבין על מה הוא חותם.

שלומי הייזלר: לעומת זאת, יש מקרים – שאנחנו תכף נגיע אליהם בפרטים הבאים אבל זה בעצם מתקשר לשאלה הזאת - כמו ירושה כאשר ברישום ירושה אנחנו רוצים לוודא שאחד הזכאים לרשום את הירושה, זכאי לרשום אותה ושהמסמך כמובן לא מזויף וכאן אנחנו צריכים אמצעים דיגיטליים אחרים.

שלומי הייזלר: התקנות נועדו בין היתר לאפשר לנו את האלמנט המתאים לכל נושא ונושא.

שלומי הייזלר: אם אתם רוצים שאני אתייחס ספציפית, אין בעיה.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלות שאלו אצלי הן האם יש מושג איך יירשם מכר באופן דיגיטלי, הסעיפים שדורשים התייצבות אצל הרשם, אימות חתימה, החובה על הרשם להסביר לצדדים מהות עסקה ותוצאותיה המשפטיות, תקנה 12, הדרישה לפיה אתה שוכנעת שההסבר שלך הובן כראוי על ידי הצדדים והם חותמים מרצונם לגבי העסקאות האלה ועוד כמה שיש בהמשך.

שלומי הייזלר: אני יכול לתת דוגמה לגבי משכנתה אבל אני חושב שזה יהיה דומה גם לגבי מכר.

שלומי הייזלר: כיום יש שתי אפשרויות לעשות את זה, או באמצעות עורך דין ואז עורך הדין מסביר לצדדים את העסקה.

שלומי הייזלר: עורך הדין מגיש לי את זה ואני רק צריך לוודא שבאמת העסקה כשרה לרישום, גם מבחינת המסמכים המקוריים, וזה הוא עושה באמצעות מה שנקרא כרטיס חכם שזאת חתימה אלקטרונית מאושרת.

שלומי הייזלר: אבל אפשר למשל לחשוב על פתרון, כמו שקורה היום במשכנתאות, בו הלקוח עובר הזדהות לפי הזדהות שקוראים לה רמה 3 וכדי לוודא שאותו אחד שחותם על שטר המשכנתה הוא באמת מבין את העסקה, אנחנו לא הסתפקנו בזה ואנחנו מבקשים גם שבנוסף להזדהות ברמה 3 – שבעצם מכשירה את ההזדהות – תהיה שיחת וידאו, או בווטסאפ או באמצעי אחר, תלוי במה שיש לאותו לקוח, תהיה אפשרות לאותו בוחן עסקאות אצלנו, מעבר לזה שהוא זיהה ברמה 3 את החתימה, הוא גם משוחח – בוחן העסקאות שלנו - עם אותו אזרח שרוצה לעשות את הפעולה, מסביר לו את אותם דברים שהוא צריך להסביר משל הוא היה נמצא אצלו במשרד ועושה את כל הפעולות שהוא היה עושה כאילו היה עושה אותן במשרד.

נירה לאמעי רכלבסקי: או ב-זום.

שלומי הייזלר: כן.

שלומי הייזלר: או ב-זום.

שלומי הייזלר: זה מאוד תלוי.

שלומי הייזלר: אנחנו מתנהלים עם כל מיני אוכלוסיות, כאלה שיש להן זום, כאלה שיש להן רק ווטסאפ.

שלומי הייזלר: אנחנו נצטרך לחשוב איך אנחנו מתנהלים בסופו של דבר עם כל האוכלוסיות ולכן אנחנו גם כרגע לא מדברים על אמצעי אלקטרוני אחד ספציפי כי אנחנו נצטרך להתאים את זה למגוון אוכלוסיות שיש לנו, אבל הרעיון הוא לעשות גם וגם.

שלומי הייזלר: ראשית, רמת אבטחה ברמה 3 כדי לזהות שהבן אדם אכן חתם, אבל זה לא מספיק לנו.

שלומי הייזלר: במקרים של עסקאות מקרקעין, אנחנו מדברים גם על אמצעי אלקטרוני נוסף של שיחה ויזואלית עם אותו אחד שמבקש לעשות את הפעולה כדי לוודא שהוא מבין, שאין עליו לחצים וכולי וכולי.

שלומי הייזלר: זאת המגמה ואנחנו בהחלט יכולים להתחיל לעבוד על זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתם יודעים שזה האדם שמדבר אתכם, אתם מזהים אותו באמצעות תעודה?

נירה לאמעי רכלבסקי: איך אתה יודע שהאדם שמדבר אתך ב-זום, שהוא לצורך העניין האדם שאתה צריך להסביר לו?

אנדרי קוז'ינוב: שהוא לא מתחזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בדיוק.

נירה לאמעי רכלבסקי: שזה האדם וזה לא איש שדומה לו.

שלומי הייזלר: אני חוזר על מה שאמרתי קודם.

שלומי הייזלר: רמה 3, ברגע שהבן אדם מזדהה עם רמה 3, זה אומר שאני יודע שהוא מחזיק בתעודות.

שלומי הייזלר: זה אחד.

שלומי הייזלר: הוא לא יכול להגיע אלי אם הוא לא עבר את רמת הזדהות 3.

שלומי הייזלר: מעבר לזה, אני אחר כך מדבר אתו ומבקש ממנו להציג שוב את התעודות במובן הזה שאני רואה את התעודה, אני רואה את התמונה, יכול להיות שאם אני לא מספיק משוכנע, אני גם אשאל אותו פרט אחד או שניים כדי לוודא שהכול בסדר.

שלומי הייזלר: מעבר לזה, אני גם אשוחח אתו כדי לוודא שזה לא בן אדם אחר שמחזיק בתעודות, שהוא מבין את העסקה, שאין עליו לחצים חלילה ממקומות כאלה ואחרים.

שלומי הייזלר: זאת תהיה בדיקה כפולה.

שלומי הייזלר: בוודאי אנחנו גם נשווה את התעודות.

שלומי הייזלר: הוא חייב להחזיק בתעודה כשהוא מדבר אתי כדי שאני אוכל לומר לו שיפנה אותה למצלמה, אני רוצה לראות היטב את התמונה וכולי וכולי.

שלומי הייזלר: אבל זה שלב נוסף לרמה 3 שכבר וידאתי שזה הוא באמצעות אותה בדיקה שעושה ממשל זמין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה עושים במקרה של אדם שאין לו זום נגיש או טלפון חכם?

שלומי הייזלר: אני אסביר לכם קצת איך אנחנו מתכננים את התהליך ברמה שהיא קצת מלמעלה.

שלומי הייזלר: ברגע שהבן אדם הזדהה ברמה 3, אנחנו מקבלים איזושהי בקשה למה שנקרא פגישה טלפונית ויזואלית.

שלומי הייזלר: אם אנחנו מבינים שמדובר באדם שאין לו אמצעי אלקטרוני, אנחנו יוצרים אתו קשר ומנסים לחשוב איך בכל זאת אפשר למצוא לו פתרון, אם זה באמצעות מישהו שהוא מכיר, אם זה באמצעות איזשהו פתרון טכנולוגי אחר ואנחנו נעשה הכול כדי לתת לו את השירות הזה כשאנחנו נשוחח אתו בטלפון ונבין מה יש לו ומה אין לו.

שלומי הייזלר: ברור שאם אין לו שום דבר, יהיה לנו קושי לתת את השירות הזה אבל אנחנו מאמינים של-99 אחוזים מהמקרים כן נמצא את המענה.

אנדרי קוז'ינוב: אם בוצע כל מאמץ להנגיש את הדבר הזה ולבן אדם פיזית אין מחשב או טלפון חכם או חבר שיש לו את זה.

עינב קאבלה: מדובר בעסקה במקרקעין ולא על קבלת שירות רווחה.

שלומי הייזלר: מדובר על מישהו שאין לו חבר, אין לו שכן, אין לו כלום, מישהו שגר במנותק מהעולם, אז נקבל אותו.

אנדרי קוז'ינוב: קשה לי לחשוב על בן אדם שאין לו טלפון חכם והוא ידע להזדהות בדרגה 3.

שלומי הייזלר: זה גם נכון.

שלומי הייזלר: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתה אומר שעורך הדין יעשה את זה אתו ואז ממילא עורך הדין הוא זה שינגיש.

שלומי הייזלר: אם יש עורך דין בתמונה, בוודאי הכול הרבה יותר קל.

שלומי הייזלר: במקרה כזה גם לעורך הדין יש את הסמכות להסביר ולאשר מכוח תקנה 14.

שלומי הייזלר: כן, או שיהיה עורך דין בתמונה או שיהיה בן משפחה בתמונה.

שלומי הייזלר: בסופו של דבר אנחנו נמצאים בעולם שאני כמעט ולא רואה מצב שלא נמצא פתרון לשיחה ויזואלית.

שלומי הייזלר: אבל בשורה התחתונה, כאשר אנחנו מדברים על עסקה ולא על נגיד פעולת ירושה שתכף נדבר עליה, אנחנו לא נסתפק בפחות גם מרמה 3 וגם שיחה ויזואלית כדי לוודא - או שעורך דין עושה את זה כמובן לפי החוק – שהעסקה הובנה.

שלומי הייזלר: זה כרגע המקום אליו אנחנו מבקשים ללכת.

שלומי הייזלר: אולי כדי לחדד.

שלומי הייזלר: אם מחר בבוקר הממשלה תמצא דרכים שאני יכול לוודא את זה בצורה אחרת, אנחנו נשתמש בהן, אבל זה כרגע המצב שיש לנו.

שלומי הייזלר: שאלתם מה יש לנו היום וזה כרגע מה שאנחנו יודעים לתת.

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראתי את פריט 53, לגבי רישום משכנתה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני רואה שתקנה 13(א) היא תקנה שמיוחדת לרישום משכנתה באופן דיגיטלי על רקע התפשטות נגיף הקורונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי אפשר להבין מה הכוונה, שיש שירות נוסף?

שלומי הייזלר: לא.

שלומי הייזלר: תקנה 13 היא למעשה סוג מסוים של מה שאמרתי עכשיו.

שלומי הייזלר: היא פשוט פרטנית לנושא של המשכנתה.

שלומי הייזלר: העניין הוא שמשבר הקורונה יצר דרישה למשכנתאות מאוד מאוד דחופות של אנשים שלא מוכרים את הבית שלהם אלא רוצים לקחת משכנתה על הנכס שלהם כדי לממן את המצוקה הכלכלית.

שלומי הייזלר: נוצר צורך מאוד מאוד דחוף במשכנתאות ולכן נאלצנו לעשות איזשהו תיקון מהיר של התקנות כהוראת שעה לנושא המשכנתאות אבל אלה תקנות שהתוקף שלהן עומד לפוג בספטמבר.

שלומי הייזלר: סעיף ספציפי של אותם דברים שאנחנו מבקשים עכשיו לעשות במסגרת החוק הזה ולא נצטרך לעבוד פריט פריט בצורה כל כך מדודה שלא תיתן מענה כולל ומקיף.

שלומי הייזלר: זה תת סעיף של מה שדיברתי עליו עכשיו, שהיינו צריכים לעשות מהר כדי למצוא מענה למצוקה מאוד קונקרטית.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני מבינה שזיהוי הצדדים הוא ברמה 3.

נירה לאמעי רכלבסקי: מה קורה עם אנשים שלא מיוצגים?

נירה לאמעי רכלבסקי: חשבתי שבהזדהות הגבוהה היא בדרך כלל כשה

נירה לאמעי רכלבסקי: אדם מיוצג על ידי עורך דין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנשים מן הישוב גם מזדהים ברמות האלה?

נירה לאמעי רכלבסקי: מבחינת זיהוי צדדים לעסקה.

שלומי הייזלר: זיהוי צדדים לעסקה יכול להיות בפני עורך דין ואז אני צריך רק לוודא שמי שמגיש לי את זה בצורה מקוונת הוא עורך הדין שמזהה אותם.

שלומי הייזלר: אז אני משתמש באותה פלטפורמה של חתימה מאושרת ברמה הכי גבוהה.

שלומי הייזלר: זה כדי לזהות שעורך הדין הוא באמת עורך דין אבל אז הוא מזהה אותם, וזה דבר שלפי החוק יש לו סמכות.

שלומי הייזלר: כאשר הם עושים את זה בלי עורך דין - במשכנתאות זה קורה הרבה – אז אני צריך תחליף לזיהוי בפני פקיד.

שלומי הייזלר: זאת המשמעות.

שלומי הייזלר: לכן אני צריך סוג של דרגה 4 בעסקה כאשר אנחנו עושים את זה באמצעות אותו מנגנון של זיהוי 3 פלוס שיחה ויזואלית.

שלומי הייזלר: כל פעם הוא מגיע לפקיד.

שלומי הייזלר: זאת בעצם המשמעות אליה אנחנו רוצים להגיע.

עינב קאבלה: הבנתי שעורך דין הכהן רצה להתייחס לזה.

עינב קאבלה: תישאר אתנו, אם אפשר.

יורם הכהן: רציתי להעיר לשלומי ובכלל לכל שאלות הזיהוי בתהליך הזה - וזה במידה מסוימת נכנס לדרישה של ניהול סיכונים - שהבעיה שלנו היא לא עם אנשים נורמטיביים אלא הבעיה שלנו היא עם אנשים לא נורמטיביים.

יורם הכהן: אני חושב שצריך לבנות תהליכים מוסדרים לחשיבה מנקודת מבט של עבריינים ולא מנקודת מבט של אנשים נורמטיביים.

יורם הכהן: זה דבר מאוד מאוד חשוב.

יורם הכהן: רוב האנשים – וחבריי במשרד המשפטים כמובן הם אנשים נורמטיביים – חושבים כמו אנשים נורמטיביים.

יורם הכהן: הניסיון שלי באירועים האלה, שאלה רוב אירועי הסייבר למיניהם וגם בדברים אחרים בהיסטוריה שלי, זה שאתה פתאום מופתע מרמת היצירתיות של אנשים עם חשיבה פלילית כשהם מנסים להערים על כל מיני תהליכים כאלה.

יורם הכהן: אני חושב שכך צריך לחשוב.

יורם הכהן: זה דבר מאוד חשוב שיכניסו את זה לתוך המחשבה שלהם, שהם צריכים לחשוב כמו הפושעים ולא לחשוב כמו אנשים נורמטיביים.

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלות שלי נבעו מהמקום הזה.

עינב קאבלה: חלילה, אל תגידי את זה.

שלומי הייזלר: תודה רבה על ההערה.

שלומי הייזלר: גורמי המקצוע שמדברים על כל הנושא של הסייבר, יש לנו אגף מערכות מידע גם במשרד עצמו וגם מעבר לכך במדינה ובממשלה, ובוודאי חושבים בדיוק על הדברים האלה.

שלומי הייזלר: בוודאי זה הכיוון.

שלומי הייזלר: אף אחד לא חושב רק על הדברים הפליליים אבל ההערה היא בהחלט הערה נכונה וכך מי שמאפיין את המערכות האלה חושב.

שלומי הייזלר: בכל זאת משפט אחד.

שלומי הייזלר: תראו, צריך לזכור את מה אנחנו מחליפים.

שלומי הייזלר: אנחנו מחליפים את האדם שמגיע ללשכה לפני פקיד ומזדהה.

שלומי הייזלר: צריך לומר את זה ב-זום.

שלומי הייזלר: לא קשה לקחת תעודת זהות ולהחליף בה את התמונה.

שלומי הייזלר: בסוף אנחנו צריכים לשים אחד מול השני.

שלומי הייזלר: זו הערה מאוד נכונה ומאוד חשובה וכך אנחנו עובדים.

שלומי הייזלר: אני גם מאמין שבסופו של דבר אנחנו היום הרבה יותר בטוחים לעומת מה שעשינו קודם, אבל תמיד צריך לזכור מה עומד משני הקצוות.

שלומי הייזלר: זה לא שמצד אחד אני רגוע לגמרי ומהצד השני עכשיו אני פותח איזשהו פתח.

שלומי הייזלר: חלילה.

שלומי הייזלר: להיפך, אנחנו חושבים שהבדיקות האלה יותר משמעותיות אבל ההערה היא הערה שבהחלט לוקחים אותה כל הזמן לתשומת הלב וכך עובדים וחושבים דווקא על הדברים האלה ולא על הדברים הפשוטים.

אנדרי קוז'ינוב: גם ברמת הזדהות וגם ברמת הזדהות הכי גבוהה, גם כשאתה יושב מול הפקיד, אתה לא יודע מה מערכת הלחצים שמופעלת עליך מרחוק.

אנדרי קוז'ינוב: אי אפשר ב-100 אחוזים להבטיח.

אנדרי קוז'ינוב: אנחנו מדברים על כל הסיפור של לקיחת סיכונים וטענתי שאי אפשר ב-100 אחוזים הצלחה להבטיח את כל התהליכים ולהבטיח את היעדר הזיופים או היעדר לחץ כזה או אחר מבחוץ.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, אי אפשר בכל רגע נתון הפעיל מחשבה פלילית כלפי כל לקוח ולקוח.

שלומי הייזלר: בהחלט.

עינב קאבלה: תודה עורך דין הייזלר.

עינב קאבלה: תודה רבה.

נירה לאמעי רכלבסקי: היינו בפריט 54.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 18 ו-20 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה לקביעת ההוראות הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הבדל שאני לא מכירה, ההבדל בין הממונה על המרשם לבין רשם המקרקעין.

עדי שיינבך: הממונה על מרשם מקרקעין שלומי הייזלר.

רני נויבואר: יש לו רשמים.

עדי שיינבך: זה כמו ברשם הירושה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרשמים שלו מפוזרים לפי מחוזות?

עדי שיינבך: נכון.

רני נויבואר: יש יותר מרשם אחד.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום או מחיקה של הערת אזהרה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אותו אתר אינטרנט.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 24 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: מחיקת הערה על מקלט או מחסה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

עינב קאבלה: מי מבקש הערה על מקלט או מחסה?

עינב קאבלה: זאת נגזרת של השאלה שהיא מה זה.

עינב קאבלה: זה גוף או אדם פרטי?

שלומי הייזלר: רשויות מקומיות.

שלומי הייזלר: הרבה פעמים רשויות מקומיות מבקשות.

עינב קאבלה: זה לא משהו שאדם פרטי נדרש לו.

עינב קאבלה: נכון?

שלומי הייזלר: בדרך כלל לא.

נירה לאמעי רכלבסקי: מחיקת הערה על אי התאמה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 34 עד 39 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום הסכם שיתוף.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 41 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: כאן אני שאלתי כיצד מאמתים אמיתות של תשריטי מקרקעין שמגיעים ממודד כי הרי זה משהו ענק.

נירה לאמעי רכלבסקי: איך אתה יכול לאמת רישום או תשריט של בית משותף.

נירה לאמעי רכלבסקי: נאמר לי שיש הסדר עם הרשות למיפוי ישראל שבעצם שולחים להם.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון?

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: מודד מוסמך הוא בעל כרטיס חכם ולכן הוא יכול לחתום דיגיטלית על תשריטים.

עדי שיינבך: הרשות מעוניינת לאפשר דרך להגשה מקוונת גם לגבי מודדים שאין להם כרטיס חכם וכדי להקל עליהם, מאחר והם לא יכולים לחתום דיגיטלית, הם ירצו לבחון אפשרות להגשה מקוונת דרך מפ"י, מרכז מיפוי ישראל.

עדי שיינבך: כיום קיים ממשק עם מפ"י לגבי פרצלציות והם שוקלים להרחיב את הממשק גם לצורך הזה או בדרך אחרת כמו שימוש בממשל זמין או פלטפורמות אחרות מאובטחות בהתאם לנסיבות העניין.

עינב קאבלה: לא הבנתי את התשובה.

עינב קאבלה: בקיצור, יהיה אפשר או לא? יש דרך להתגבר על הגודל של הדבר הזה?

עדי שיינבך: המטרה היא שבמקום לבוא ולהגיש פיזית את התשריט, את תוכלי להפוך את זה לקובץ דיגיטלי שיכול להיות במחשב, במקום להגיע.

עינב קאבלה: והם יוכלו לעשות את זה, להפוך את זה לקובץ?

עדי שיינבך: כדי לוודא את המהימנות שלו, יש כאן שני עניינים.

עדי שיינבך: אם זה מודד מוסמך שיש לו כרטיס חכם, הוא יכול לחתום אלקטרונית ולגביו ירצו לפתח דרך הגשה מקוונת כי באופן עקרוני כבר יש לו את האפשרות לחתום.

עדי שיינבך: לגבי מודד שאין לו כרטיס חכם והוא לא יכול להגיש באופן מקוון, המטרה היא לפתח או להשתמש באיזשהו ממשק שכבר קיים ממפ"י, מרכז מיפוי ישראל, כדי שדרכם יוכלו לקבל את התשריטים.

אנדרי קוז'ינוב: כהערת שוליים.

אנדרי קוז'ינוב: באיטליה אתה יכול להיכנס למאגר של מאגר עירוני ובמאגר העירוני להוציא תרשים אדריכלי שזאת אותה גרמושקה בלחיצת כפתור.

אנדרי קוז'ינוב: אתה יכול להוציא קובץ.

אנדרי קוז'ינוב: כל מבנה, כל בניין נגיש כקובץ אדריכלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: אגב, אותו דבר לגבי תשריט של בית משותף שצריך לייצג נאמנה את הדירות.

עדי שיינבך: אכן אותו פתרון נזכר גם בעניין הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: בקשה לרישום ראשון, בקשה לחידוש רישום, בקשה לתיקון שטח או גבולות והגשת התנגדות.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא המפקח על רישום מקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנות 54, 58 עד 60 ו-84 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: רישום פעולת תכנון ורישום חלוקה חדשה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה 71 לתקנות המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: עיון באוסף תעודות וקבלת העתקים מאושרים.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא רשם המקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

עינב קאבלה: איזו תקנה זו?

נירה לאמעי רכלבסקי: תקנה שמדברת על עיון במסמכים ששימשו יסוד לרישום בפנקס.

נירה לאמעי רכלבסקי: כלומר, במרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה נקרא אוסף תעודות או לקבל עותק מאושר מהן.

נירה לאמעי רכלבסקי: מי שמבקש לעיין במסמכים, צריך לפרט את העניין שיש לו באוסף התעודות והרשם צריך לוודא שהוא קשור במישרין ושהעיון בדבר הזה לא עלול לפגוע באדם אחר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אז הוא מאשר את הבקשה ומפרט את תעודות בהן האדם רשאי לעיין והוא נותן לו עותק מאושר בסריקה, בהעתק מקוון ובחתימה אלקטרונית מאובטחת.

נירה לאמעי רכלבסקי: גם אם הוא נותן לו פלט, זה לא פלט, זה לא נאמן למקור והוא לא קביל בהליך שיפוטי.

עינב קאבלה: היום העיון אפשרי דיגיטלית.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון אבל כשהוא פלט נייר, הוא לא מסמך נאמן למקור.

עינב קאבלה: החידוש כאן הוא רק לגבי היכולת לבקש.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: כך אני מבינה כי החלק של המסירה הוא כבר מקוון.

עדי שיינבך: אין לי מה להוסיף אלא אם כן יש לך שאלה ספציפית.

עינב קאבלה: פריט 66 הוא לגבי עצם הבקשה שיהיה אפשר לעשות את זה דיגיטלית כי העיון, ממה שהקריאה נירה, הוא דיגיטלי.

עדי שיינבך: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: הודעה על קריאת לוח זכויות או לוח חלוקה, הגשת הודעת תביעה והודעה שבעל פה.

נירה לאמעי רכלבסקי: נותן השירות הוא פקיד ההסדר.

נירה לאמעי רכלבסקי: מקום הפרסום הוא אתר האינטרנט של הרשות לרישום והסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מעניין.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני לא הבנתי באיזה ישובים עושים את לוח חלוקת הזכויות הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הליך שאני לא מכירה אותו אבל אני מבינה שהוא נעשה בתוך הישוב בתקנות 9, 12 ו-13 לתקנות הסדר זכויות במקרקעין.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש כאן משהו שנקרא פקיד הסדר שהוא בעצם נותן השירות והגורם הממונה הוא הממונה על המרשם.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש שם ממש לוח זכויות וחלוקה וממש הודעה שנתלית על הלוח הזה וכך אנשים יודעים?

נירה לאמעי רכלבסקי: אז צריך לפרסם מודעה על כך שעושים את החלוקה הזאת?

עדי שיינבך: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: אני פשוט תוהה.

עינב קאבלה: עורך דין הייזלר.

עינב קאבלה: הצלחת איכשהו לעניין אותנו עם החומר הזה.

שלומי הייזלר: האמת שאף פעם לא שמעתי שדווקא זה מעניין, אבל בסדר.

שלומי הייזלר: אני שמח על כך.

שלומי הייזלר: זאת האהבה שלי.

שלומי הייזלר: הנושא של הסדר, יש מה שנקרא קרקע מוסדרת וקרקע שאינה מוסדרת, 96 אחוזים.

שלומי הייזלר: מהקרקעות עברו הליך של הסדר.

שלומי הייזלר: ההבדל, ממש על קצה המזלג, הוא שקרקע מוסדרת היא ראיה חותכת לאמיתות המרשם, אין התיישנות ועוד כמה וכמה דברים שקשורים לתקנת השוק.

שלומי הייזלר: המשמעות היא סופיות גמורה של הרישום במקרקעין.

שלומי הייזלר: קרקע שלא עברה הסדר, זו ראיה לכאורה.

שלומי הייזלר: יש מעט מאוד קרקעות בארץ שעדיין לא עברו הסדר.

שלומי הייזלר: מדובר על הליך שמתחיל עוד מימי המנדט ונשארו לנו להסדיר עוד כארבעה אחוזים של קרקעות המדינה.

שלומי הייזלר: מדובר במקומות שבאמת צפופים מאוד, מרכזי כפרים שקיימים עם רישומים מזמן התורכים, ואני לא צוחק.

שלומי הייזלר: ההליך כיום מתבצע בדיוק כמו שתיארתם, מפרסמים לוח של זכויות בכל מיני אמצעים קצת מיושנים.

נירה לאמעי רכלבסקי: כשאתה אומר כפרים זה לא למשל כפר יהושע.

נירה לאמעי רכלבסקי: לאיזה כפרים הכוונה?

שלומי הייזלר: החל ממרכז ירושלים, אני קורא לזה כפר למרות שזה כפר מנדטורי.

שלומי הייזלר: כמובן יש לנו ביישובי מיעוטים בצפון, זה מה שנקרא החלטת ממשלה 922 ואנחנו עובדים מאוד קשה כדי להסדיר שם את 921 ו-922 כדי לסיים להסדיר באותם כפרים.

שלומי הייזלר: מדובר בכפרים בצפון.

שלומי הייזלר: קצת בקרקעות הנגב.

שלומי הייזלר: כמו שאמרתי, מרכז ירושלים, מרכז תל אביב, קצת בחיפה, בעכו.

שלומי הייזלר: אלה המקומות שבאמת נשאר לנו להסדיר.

שלומי הייזלר: לא מדובר בהרבה אבל מדובר בשטח מאוד מאוד סבוך וקשה כי כל סנטימטר, יש עליו רישומים של מאות שנים.

עינב קאבלה: מה הופך מקוון?

שלומי הייזלר: האפשרות להגיש את התביעה, האפשרות לפרסם את התביעות, האפשרות להגיע לתושבים בדרכים נוספות.

שלומי הייזלר: אנחנו רוצים שיוכלו להגיש את התביעה גם באמצעים מקוונים כדי שהנושא הזה לא יתעכב.

שלומי הייזלר: זה לאו דווקא מחליף, אבל זה בנוסף.

שלומי הייזלר: שיוכלו להגיש גם כך את התביעה שלהם לגבי זכות הבעלות ולא מישהו יאמר שהתביעה לא הוגשה כדין ולכן אין לה מעמד.

שלומי הייזלר: בעצם זו דרך לאפשר לכל מי שרק רוצה להגיש את התביעה לבעלות כדי שפקיד ההסדר יוכל בסופו של דבר לקבל את כל החומר לידיו ולהכריע בו אם הוא יכול, ואם לא – אני לא אכניס אתכם לכל התהליך – לפחות להעביר את הנושא הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הייתה לי תחושה שאולי לא כל האנשים שם, אם תכתוב באתר אינטרנט שהולכים לעשות הסדר זכויות חדש בשטחי הכפר, יתייחסו להודעה כזאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: לכן תהיתי איך אתה הולך לשנות.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה הליך כזה שיש לוח ששמים במרכז הכפר, מציינים יום ושעה, מתי פקיד ההסדר מגיע ומי שרוצה לבוא ולדבר לגבי הזכויות שלו במקרקעין או בחלקה מסוימת, יכול לבוא.

שלומי הייזלר: זה לא במקום.

שלומי הייזלר: זה בנוסף.

שלומי הייזלר: אנחנו רוצים לאפשר גם את הדרך הזאת כדי שמי שירצה, יוכל להגיש את התביעה שלו גם בצורה הזאת ולא יאמרו לו מחר בבוקר שהוא לא הגיש את תביעת הבעלות שלו כדין ושכן אחר שאומר שזה שלו, יאמר שאין כאן תביעה.

שלומי הייזלר: אלה פלטפורמות נוספות שאנחנו רוצים לאפשר גם לתושבים.

שלומי הייזלר: בסוף גם במקומות האלה יש אינטרנט ו-ווטסאפ.

עינב קאבלה: תודה שוב, עורך דין הייזלר.

נירה לאמעי רכלבסקי: מסירת ילד למשמורת ההורים המיועדים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הגורם שנותן את השירות היא משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: הפרסום הוא באתר האינטרנט של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

נירה לאמעי רכלבסקי: מפנים כאן לאתר האינטרנט של המשרד לא רלוונטי לסעיף כי בעצם מה שאומר הסעיף הזה זה המעמד שבו התינוק נמסר מהאם הפונדקאית להורים שלו.

אנדרי קוז'ינוב: אלה ההורים הביולוגיים של אותו ילד.

נירה לאמעי רכלבסקי: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: יש חובת נוכחות של עובד סוציאלי מיוחד לחוק הסכמים לנשיאת עוברים.

אנדרי קוז'ינוב: אבל זה רק בשטח הארץ.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן, בסמוך לאחר הלידה.

עינב קאבלה: יש לנו את עורכת הדין נטלי מופסיק מהלשכה המשפטית במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

נטלי מופסיק: אני כאן.

נטלי מופסיק: שומעים אותי?

עינב קאבלה: שומעים אבל לא רואים.

נטלי מופסיק: אני ברכבת.

נטלי מופסיק: היום על פי חוק הפונדקאות מסירת ילוד להורים צריכה להיעשות בבית החולים, אבל רק בנוכחות של עובדת סוציאלית.

נטלי מופסיק: כך זה לפי החוק.

עינב קאבלה: אנחנו לא מצליחים לשמוע אותך.

עינב קאבלה: יש לנו גם את מנהלת השירות למען הילד במשרד הרווחה.

עינב קאבלה: עובדת סוציאלית רקפת עצמון, מנהלת השירות למען הילד.

רקפת עצמון: שלום.

רקפת עצמון: העובדת הסוציאלית הראשית לחוק נשיאת עוברים לא יכולה לדבר ולכן אני אדבר בשמה.

רקפת עצמון: אני נותנת רקע כללי כדי שנבין אתה מרחב בו אנחנו עובדים.

רקפת עצמון: ההליך של הפונדקאות הוא הליך שמאושר בוועדה במשרד הבריאות.

רקפת עצמון: כאשר היולדת המיועדת מגיעה בערך לחודש חמישה, חובה עליה, בהתאם לחוק, לעדכן את עו"ס לחוק האימוץ לגבי ההליך ואז נעשה תהליך הבדיקה.

רקפת עצמון: תהליך הבדיקה היא פגישה נפרדת עם האם הנושאת, עם ההורים הביולוגיים של הילד ופגישה משותפת כדי לבחון את מערכות היחסים ולהכיר אותם ולהבין את הדרך בה הם מנהלים את הליך הפונדקאות.

רקפת עצמון: מבחינתנו לשון החוק היא הלשון הקובעת ואכן נדרש שעו"ס לחוק נשיאת עוברים יהיה במעמד הלידה, יעביר את האפוטרופסות אליו וישחרר את הילד מבית החולים כדי לאפשר להורים הביולוגיים לצאת עם הילד ולהסדיר בהמשך את מעמדו החוקי של הילד.

רקפת עצמון: הסיבה שהכנסנו את הסעיף הזה להצעת החוק היא משום שמהסבב הראשון הבנו שיש מקרים קיצוניים מאוד, חריגים מאוד בהם עולה קושי לעשות את הפעולה של ההעברה הזאת בפועל.

רקפת עצמון: למשל, הייתה אימא ביולוגית של ילד בחיפה לתינוק שנולד במרכז והיא לא יכלה להגיע כדי לעשות את ההעברה.

רקפת עצמון: היה יכול להגיע רק האבא והיה צריך לנסות למצוא פתרון, לעשות משהו באופן אחר.

רקפת עצמון: מה שאנחנו מבקשים זה להמשיך ולעבוד בהתאם ללשון החוק והנהלים שנגזרים ממנו אבל להשאיר לנו את האפשרות, במקרים מאוד מאוד קיצוניים לפנות אל השר ולבקש הנחיות ונהלים אחרים.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה גם לגבי עובדת סוציאלית וגם לגבי אחד ההורים?

רקפת עצמון: כן.

רקפת עצמון: מאחר והעובד הסוציאלי שמכיר את הזוג ואת היולדת, הוא זה שפגש אותם והוא זה שעשה את תהליך העבודה, ככל האפשר אנחנו מבקשים שהוא גם יגיע לבית החולים ולא עובד שלא מכיר אותם.

רקפת עצמון: הוא כבר מכיר את דרכי התקשורת ביניהם, הוא כבר יודע לזהות את ההתנהלות של ההורים ולכן האבחון שלו אחרי הלידה הוא מאוד מאוד משמעתי באותו מקום.

רקפת עצמון: ההיכרות המוקדמת, בכל מקרה יש חובה שתהיה היכרות מוקדמת, לא יכולה להיות היכרות באמצעים טכנולוגים ועל זה אנחנו עומדים.

רקפת עצמון: אנחנו מדברים באמת על הקצה של הקצה כדי להבטיח שילדים לא יישארו יותר זמן ממה שנדרש בבתי החולים.

רקפת עצמון: הדאגה העיקרית שלנו היא לאפשר לשחרר ילודים מבית החולים אל ההורים הביולוגיים שלהם.

נירה לאמעי רכלבסקי: אבל יהיה חייב להיות שם עוד עובד סוציאלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: נניח שתהיה שם עובדת סוציאלית של בית החולים.

רקפת עצמון: נכון.

רקפת עצמון: כבר היה לנו מקרה כזה.

רקפת עצמון: היה מקרה, שבסופו של דבר הגענו לבית החולים, אבל היה חשש שלא נוכל להגיע ועירבנו את העובדת הסוציאלית של בית החולים שהייתה שם גם עם הזוג וגם עם היולדת.

רקפת עצמון: זה לא היה בסופו של דבר הליך פונדקאות, זה לא משנה, אבל ברור לנו שהעובדת הסוציאלית של בית החולים תהיה חלק מההליך.

רקפת עצמון: ברור שיעמוד שם איש מקצוע ויראה את ההעברה בפועל ויראה את המצב.

רקפת עצמון: כמובן ככל שעולה איזשהו ספק לגבי קושי מתוך האמצעים האחרים, אנחנו לא נמשיך בהליך.

רקפת עצמון: רק במצב שבו ההליך והבדיקה נעשו מראש בדרך שנדרשת בהתאם לחוק ולא עלו ספקות לגבי האימוץ ובתוך המפגש המקוון לא יעלו ספקות לגבי היכולת להעביר את הילד, רק אז נשקול, במקרים יוצאי דופן במיוחד, את האפשרות.

עינב קאבלה: מה עשיתם במקרים החריגים?

אנדרי קוז'ינוב: במקרה שאחד ההורים לא יוכל להגיע?

רקפת עצמון: למשל.

נירה לאמעי רכלבסקי: החוק מחייב שתהיה שם עובדת סוציאלית.

נירה לאמעי רכלבסקי: לפי חוק הפונדקאות זו עובדת סוציאלית שעברה הכשרה מסוימת.

אנדרי קוז'ינוב: נכון אבל זה אומר שמה שמוצע כאן זה לאפשר לעובדת סוציאלית להיות ב-זום.

אנדרי קוז'ינוב: במידה ואחד ההורים לא מגיע, גם להיות ב-זום.

אנדרי קוז'ינוב: מקסימום זאת רק העובדת הסוציאלית של בית חולים שנמצאת בסיטואציה.

עינב קאבלה: זה מה שקרה באותם מקרים מאוד חריגים?

רקפת עצמון: לא.

רקפת עצמון: בקורונה, בסבב הראשון, הצלחנו להגיע לבית החולים בכל המקרים, גם כשהיה סגר, גם כשהיה סגר למשפחה הביולוגית של הילד.

רקפת עצמון: הצלחנו לנהל את ההליך.

רקפת עצמון: אנחנו מניחים שנצליח לנהל את ההליך כי אנחנו רואים חשיבות גדולה מאוד בנוכחותה של העובדת הסוציאלית לחוק במעמד הזה.

רקפת עצמון: זה מעמד ייחודי.

רקפת עצמון: זה מאוד מאוד רגיש.

רקפת עצמון: ככלל אנחנו לא מבקשים לבטל את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: היא חייבת להיות ב-זום.

נירה לאמעי רכלבסקי: הרי חייבת להיות שם דמות שיודעת לנהל סיטואציה כזאת.

נירה לאמעי רכלבסקי: כמובן שהעובדת הסוציאלית לחוק הפונדקאות אולי יכולה להיות ב-זום יחד עם עובדת סוציאלית אחרת.

עינב קאבלה: כולם מסכימים לזה, גם רקפת, אבל איך אנחנו מכנסים את זה לתוך הדבר הזה?

נירה לאמעי רכלבסקי: אין לנו דרך.

נירה לאמעי רכלבסקי: אנחנו לא משנים סעיפי חוק ישירות.

רקפת עצמון: אנחנו מבקשים שתהיה לשר שלנו את הסמכות במצבי קיצון כמו שתיארנו כרגע, לעשות שינוי בנהלי העבודה שלנו וזה בקצה של הקצה של הקצה.

רקפת עצמון: מבחינתי זה סוג של רשת ביטחון אחרונה כי ההנחיה שלנו לעובדות היא לצאת.

רקפת עצמון: יש לנו אישורי עבודה ליציאה וגם בזמן הסגר עובדות שלנו יצאו.

רקפת עצמון: ברור לנו שמתפקידנו להיות שם.

רקפת עצמון: זה לא כדי לבטל את זה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אולי אתם יכולים בלעדינו.

נירה לאמעי רכלבסקי: סעיף 10(ג) לחוק הסכמים לנשיאת עוברים אומר: "מסירת הילד על ידי האם הנושאת למשמורת ההורים המיועדים תהיה בנוכחות העובד הסוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים ובסמוך לאחר הלידה ככל שניתן".

נירה לאמעי רכלבסקי: השאלה אם "ככל שניתן" חל רק "בסמוך לאחר הלידה" או גם על "בנוכחות העובד לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים".

רקפת עצמון: ככל שאנחנו מפרשים, זה לאחר הלידה.

רקפת עצמון: הכוונה היא להגיע ביום הלידה באופן מיידי כדי באמת לעשות ניתוק בין האם הנושאת לבין ההורים הביולוגים של הילד.

נירה לאמעי רכלבסקי: המשך הסעיף אומר: "לא ימסור אדם למשמורת ולא יקבל למשמורת ילד שנולד לאם נושאת כתוצאה מביצוע הסכם לנשיאת עוברים שלא בנוכחות עובד סוציאלי לפי חוק הסכמים לנשיאת עוברים כאמור בסעיף קטן זה".

נירה לאמעי רכלבסקי: זאת אומרת, בכל מקרה אתם חייבים בעובד סוציאלי עם הכשרה כזאת.

רקפת עצמון: באופן עקרוני לפי החוק, כן.

רקפת עצמון: גם לפי תפיסת העבודה שלנו, כן.

רקפת עצמון: מה אנחנו מבקשים באמצעות הבקשה לאפשר לשר שלנו, במקרי קצה, לעשות שינוי בנהלי העבודה.

נטלי מופסיק: שהנוכחות תהיה דיגיטלית.

רקפת עצמון: נכון.

נטלי מופסיק: אנחנו מבקשים שהנוכחות של עובדת סוציאלית תהיה נוכחות דיגיטלית וייקבעו נהלים מאוד מסודרים וזה יהיה רק למקרי קצה.

נטלי מופסיק: תיקבע איזו תוכנה.

נטלי מופסיק: רק למקרי קצה שבאמת אין שום אפשרות לעובדת הסוציאלית להגיע.

נטלי מופסיק: אנחנו רוצים לשמור את זה רק למקרים חריגים מאוד מאוד מאוד כדי לא לעכב חיבור של ילדים עם ההורים הביולוגיים לקחת אותם הביתה, בטח לא בתקופה של קורונה.

נירה לאמעי רכלבסקי: הסעיף הזה מדבר רק על עובד סוציאלי.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה 10(ג).

נירה לאמעי רכלבסקי: זה לא מדבר על היעדרות של הורים.

רקפת עצמון: נכון.

נירה לאמעי רכלבסקי: זה מה שעל הפרק כרגע.

נירה לאמעי רכלבסקי: עובד סוציאלי לפי חוק נשיאת עוברים.

עדי שיינבך: אנחנו מציעים שאנחנו נבדוק את זה.

עינב קאבלה: אני מציעה שתבדקו את זה.

עינב קאבלה: עסקנו במקרקעין ופתאום אתה שומע על אירוע כזה של הבאת ילד לעולם.

רקפת עצמון: אני חייבת לומר שגם אנחנו מאוד מאוד התלבטנו בסוגיה.

רקפת עצמון: היו לנו דיונים מאוד מעמיקים בדבר הזה.

רקפת עצמון: תפיסת העולם שלנו באה לידי ביטוי בחוק, שחובה שיהיה שם איש מקצוע שמבין את מורכבות הדבר, שמבין את משמעות הניתוק הזה והעברה, ואנחנו לא מקלים ראש בדבר הזה.

רקפת עצמון: אין לנו שום כוונה לשנות את הנוהל או לעבוד אחרת אבל אנחנו מכירים בזה שאנחנו יכולים להגיע לקצה ומאוד התלבטנו אם הקצה שווה בכלל לתת את האפשרות הזאת.

רקפת עצמון: אנחנו יכולים לומר את זה בגלוי.

רקפת עצמון: זו לא הייתה החלטה פשוטה עבורנו.

רקפת עצמון: מה שאתם מרגישים בבטן, אנחנו יודעים מקצועית לומר שזה לא ההליך שהיינו רוצים לנהל.

רקפת עצמון: היינו רוצים לנהל הליך שככל האפשר יושב שם איש מקצוע, נמצא שם איש מקצוע, מסוגל על סמך היכרות מוקדמת עם המשפחה לעשות ניתוח של המצב הנוכחי.

רקפת עצמון: אנחנו מבינים שלידה יכולה לייצר תחושות אחרות, מקומות אחרים, יכולה להציף בעיות אחרות ומאוד חשוב מבחינתנו שיהיה איש מקצוע.

רקפת עצמון: בצד זה אנחנו גם חושבים שמאוד מאוד חשוב שהילד יצא כמה שיותר מהר מבית החולים ורק במקומות בהם יש סתירה מהותית בין שני הדברים האלה, אנחנו רוצים איזשהו מרחב של אפשרות לעשות שיקול אחר שברור לנו שצריכות להיות שם הגבלות מאוד גדולות, שזה רק באישור של עו"ס ראשית, זה רק בתנאים מאוד קיצוניים ואנחנו אפילו לא יודעים לסמן את כל התנאים הקיצונים אבל ניקח את זה להתייעצות נוספת.

עינב קאבלה: אני מציעה שתיקחו את זה להתייעצות נוספת ביחד עם משרד המשפטים.

עינב קאבלה: אני מודה שבמקרה כזה, מדע וטכנולוגיה נכנסים לתמונה ויש כאן שאלות אחרות של להביא חיים לעולם וכל הסיפור הזה של פונדקאות ויש תחושה של חרדת קודש.

עינב קאבלה: אני כרגע לא רוצה לגעת בזה, אני משאירה את זה בצריך עיון ונותנת לכם לעשות בדיקה נוספת.

עינב קאבלה: תודה רבה לך.

נירה לאמעי רכלבסקי: חזרנו לפריטים 70 ו-71.

עינב קאבלה: קראנו אותם.

נירה לאמעי רכלבסקי: כן.

נירה לאמעי רכלבסקי: לגבי חלקם החלטנו לא ולגבי חלקם אמרנו שנקבל תשובות.

עינב קאבלה: נשאר לנו להקריא את התוספת השנייה.

נירה לאמעי רכלבסקי: תוספת שנייה (התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני שבסעיף 2)

נירה לאמעי רכלבסקי: אימות זהות של אדם.

נירה לאמעי רכלבסקי: מהימנות של מידע העובר אגב מתן השירות.

נירה לאמעי רכלבסקי: אתן רוצות להסביר את (3) ו-(4)?

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: גמירת דעתו, זאת בעצם הסכמה.

עדי שיינבך: יש הרבה ביטויים למילה הזאת, הסכמה, ולאופן שבו אתה מקבל הסכמה שאנחנו רואים אותם כטכניים כדי להבטיח שאדם הסכים למשהו.

עדי שיינבך: על אימות זהות דיברנו.

עדי שיינבך: מהימנות של תהליך, לדעת שהתהליך הוא אוטנטי.

עדי שיינבך: זה עלה גם בשיחה עם שלומי שהוא ביטא את זה שאנחנו רוצים לדעת שמסמכים הם מסמכי מקור ושהמסמך הוא בעל מהימנות ברמה כזו שאנחנו יכולים לסמוך עליו, גם בשירותים שהמדינה נותנת וגם בשירותים שנועדו לצדדים שלישיים.

עדי שיינבך: מהימנות של מידע, זה להבטיח שהמידע עובר כמו שצריך ויש לו אמינות ואף אחד לא עשה בו שינויים או לא היה בו איזה שיבוש.

עדי שיינבך: כל אלה תכליות שברמה הגבוהה מבטאים כל מיני מילים בחקיקה שנועדו להבטיח את התכליות האלה ואלה ארבע התכליות שאנחנו מציעים לכלול בתוספת השנייה.

עינב קאבלה: כתוב בסוגריים "התכליות שבבסיס אופן מתן שירות חיוני שבסעיף 2)" שקרוי תנאים למתן שירות חיוני כשירות מרחוק.

עדי שיינבך: כן.

עדי שיינבך: סעיף 2 מדבר על התהליך המחשבתי של הגורם הממונה לפני שהוא מקבל החלטה להעביר שירות.

עינב קאבלה: כן.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: הסבתי את תשומת לבכם.

עינב קאבלה: אם זה בסדר לכם, זה בסדר לי.

עינב קאבלה: הקראנו הכול?

נירה לאמעי רכלבסקי: הקראנו הכול.

עדי שיינבך: יישר כוח ליועצת המשפטית.

עינב קאבלה: לגמרי.

עינב קאבלה: יישר כוח ליועצת המשפטית.

עינב קאבלה: יש עוד כמה התאמות שנדרש לעשות בנוסח.

נירה לאמעי רכלבסקי: נעשה את זה עד למועד הבא של הישיבה.

עינב קאבלה: כנ"ל בתוספת בה עלו כמה דברים כמו הנושא האחרון אבל היו עוד נושאים נוספים.

עינב קאבלה: לדעתי היו עוד שתי שאלות שעלו ב-זום.

איילת חאקימיאן: היה קובי וייס.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: היה קובי וייס ויובל וגנר שרצו הבהרות.

עינב קאבלה: אני מציעה, אם תוכלי, לדבר אתם באופן ישיר ואם יהיה צורך, כמובן שנעלה אותם בישיבה הבאה.

נירה לאמעי רכלבסקי: יובל וגנר רצה לוודא שהשירותים הדיגיטליים אכן יהיו נגישים לאנשים עם מוגבלויות על סוגיהם השונים.

עינב קאבלה: נכון.

עינב קאבלה: נתנו התייחסות.

עינב קאבלה: אגב, גם הנושא הניסוחי של הביטוי הזה.

נירה לאמעי רכלבסקי: לזה דווקא לא קיבלתי תשובה.

עינב קאבלה: אני רוצה שנהיה ברורים לגבי הדבר הזה לקראת הישיבה הבאה.

נירה לאמעי רכלבסקי: אומר קובי וייס: בענייני הוצאה לפועל, אין אפשרות לבצע תצהיר בקורונה מול פקידי בית המשפט, רק ב-זום מול עורך דין פרטי וזה הרבה יותר יקר.

נירה לאמעי רכלבסקי: אצל פקידי בית המשפט זה עולה 47 שקלים.

נירה לאמעי רכלבסקי: האם אפשר לכלול אופציה להגשת תצהירים בדיגיטל?

רני נויבואר: נבדוק את זה.

רני נויבואר: אני לא בטוחה שזה משהו שאנחנו יכולים לטפל בו אבל נבדוק את זה.

רני נויבואר: זה בית משפט וצריך לבדוק במה בדיוק הדברים אמורים.

עינב קאבלה: בסדר.

עינב קאבלה: זה נכנס לרשימת הדברים שצריך לבדוק לקראת הישיבה הבאה.

עינב קאבלה: לא היו לנו דברים אחרים מבחינת השאלות.

איילת חאקימיאן: לא.

עינב קאבלה: אני רוצה להודות לכל מי שנכח כאן במשך כל השעות שעשינו כאן.

עינב קאבלה: תודה לכן, רני ועדי, ולכל מי שהיה אתנו ב-זום.

עינב קאבלה: כמובן תודה לנירה, היועצת המשפטית לוועדה.

עינב קאבלה: עוד לא סיימנו, זה תודות של כלום.

עינב קאבלה: לכן אני רצה מהר.

עינב קאבלה: פשוט היינו הרבה שעות ביחד ואני מודה על הסבלנות.

עינב קאבלה: תודה רבה איילת, מנהלת הוועדה.

עינב קאבלה: תודה רבה לכם.

עינב קאבלה: אנחנו נודיע בהמשך השבוע על מועד הישיבה הבאה שמתוכננת להיות ישיבה בה נאשר את החוק במלואו לקראת קריאה שנייה ושלישית.

רני נויבואר: תודה רבה לכם.

רני נויבואר: תודה רבה ליושבת ראש הוועדה, למנהלת הוועדה, ליועצת המשפטית ולצוות הוועדה ולחברי הכנסת.

עינב קאבלה: תודה רבה לכם.