הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 45, 2020-08-10 12:30

יפעת שאשא ביטון: אני פותחת את דיון הוועדה בנושא: "מתווה לפתיחת השמיים לנכנסים וליוצאים מישראל".

יפעת שאשא ביטון: זו ישיבת מעקב מהשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים להיות מאוד קונקרטיים בדיון הזה, אנחנו יודעים שמתגבש מתווה ואנחנו רוצים לשמוע את המתווה כפי שהוא היום.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אזכיר לכם שבסיום הדיון בשבוע שעבר אמרנו שאם לא ידעו להציג לנו מתווה היום, סימן שלא באמת מתכוונים לפתוח את השמים ב-16 לחודש, ואני רוצה להאמין שאתם כן מתכוונים.

יפעת שאשא ביטון: צריך גם לזכור שנדרשת היערכות לחברות התעופה לקראת הפתיחה ולכן, מאוד חשוב שנדע היום מה עומד להתרחש.

יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, נתחיל עם - -

מיקי לוי: אני מבקש הצעה לסדר.

יפעת שאשא ביטון: תתחילו אתם ממש במספר מילים ונעבור לשמוע.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

מיקי לוי: הכי קצר.

מיקי לוי: אני פניתי לפרופסור גמזו ואני עוד פעם למשרד הבריאות:

מיקי לוי: מערכת התערוכות או אולמי התערוכה בתל-אביב – 12,000 איש מתפרנסים.

מיקי לוי: אינני מבקש לפתוח את אזור התערוכות – גני התערוכה – לציבור הרחב.

מיקי לוי: אני מבקש לפתוח את התערוכות לקניינים.

מיקי לוי: יש שם תערוכות מקצועיות שאליהן מגיעים רק אנשי מקצוע.

מיקי לוי: פעם אחת, אנשי מקצוע בתחום - -

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת מיקי לוי, ברשותך, אנחנו נעלה את זה בדיון על הצו.

יפעת שאשא ביטון: גם את זה, גם את מוזיאוני המדע – אני אתן לכם לדבר על כל מה שאנחנו חושבים שצריך ליישר קו כי לצערנו הרב - -

מיקי לוי: תודה רבה.

מיקי לוי: אני אמתין בסבלנות.

יפעת שאשא ביטון: - - אז מחילה, נעשה את זה בדיון ההוא, בואו נקדיש את הדיון הזה נטו לתעופה.

יפעת שאשא ביטון: מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס לעניין התעופה?

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חבר הכנסת רזבוזוב.

יואל רזבוזוב: תודה, כבוד היושבת-ראש.

יואל רזבוזוב: קודם כל, חשוב ונכון שקבעו תאריך יעד.

יואל רזבוזוב: תאריך יעד באמת נותן אפשרות למשרדים ולכל הגורמים הרלוונטיים להיערך, להוציא מכרז של מעבדה בשדה התעופה אם צריך, ובאמת לתת לאנשים איזה שהוא אופק.

יואל רזבוזוב: אנחנו מבינים שזה קשור באופן ישיר למצב התחלואה וזה יכול להשתנות והתאריך יכול לזוז אבל כל עוד יש תאריך, אז זה גורם לכולם להניע את התהליך.

יואל רזבוזוב: אנחנו בדרך כלל באים ומבקרים, אז כאן אני רוצה להחמיא שיש תאריך ואנחנו כאן באמת בשביל לעזור גם לאנשים כי הרבה אנשים אצלנו תלויים בכך – אני מדבר על הפן הכלכלי, וגם קצת חופש ורווחה לאנשים.

יואל רזבוזוב: אני מקווה מאוד שהמכרז ייצא לדרך והשמיים יפתחו כמו שצריך.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה חבר הכנסת רזבוזוב.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת שקד, בבקשה.

איילת שקד: אני באמת מצטרפת ורוצה להבין את המתווה ב-16 לחודש.

איילת שקד: מה שנראה לי מוזר ותמוה זה שאם רק עכשיו מתחילים להוציא מכרז וכל ההליכים של מכרז, ייקח איזה חודש, חודשיים עד שתקום מעבדה.

איילת שקד: מדינות אחרות עשו את זה ב-24 שעות.

איילת שקד: למה אי אפשר לעשות את זה מהר?

איילת שקד: מדינה שפרצה לארכיון הגרעין האיראני לא מסוגלת להקים מעבדה בנתב"ג עד ה-16 לחודש?

איילת שקד: למה?

איילת שקד: ובתנאי המכרז – מה הקריטריון שלכם, תוך כמה שעות אתם רוצים תשובה?

קריאה: 72.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת שקד.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת קוז'ינוב רוצה להתייחס?

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, גברתי.

אנדרי קוז'ינוב: אני רק רוצה להעלות עוד שתי סוגיות – במידה והשמיים ייפתחו גם למדינות הירוקות – סוגיית הבידוד למדינות ירוקות ואדומות כי נניח שאנחנו פותחים, כמו שחבר הכנסת רזבוזוב אמר, שצריכים גם קצת פנאי, אבל במידה ויצטרכו לבצע בידוד בכניסה או בחזרה, זה בפועל מבטל את יכולת הטיסה ואז עולה השאלה האם מפצים אותם על אי-יכולת לממש את אותה חופשה כי כבר שילמו עליה לפני שנה.

מיקי לוי: אנחנו לא מדברים על זה.

אנדרי קוז'ינוב: נכון, אבל פשוט צריך להקדיש לזה גם מחשבה במסגרת - -

מיקי לוי: המחשבה היא שייבדקו פה והתשובה תינתן שם ושלום על ישראל.

מיקי לוי: הכל תלוי באיזה הסכם עם מדינת ישראל אבל צריך לפתוח.

מיקי לוי: אני רוצה רק להזכיר לוועדה – משרד הבריאות התחייב להביא בפנינו את 10 המדינות שבהן זה אמור להיפתח, ואני רוצה להזכיר עוד משהו שנאמר על-ידי הממשלה, שבאמצע אוגוסט אנחנו פותחים את השמיים לאותן 10 מדינות ואנחנו מבקשים תשובה.

מיקי לוי: אתם התחייבתם – תנו לנו תשובות.

יפעת שאשא ביטון: אוקי, תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה, גברתי היושבת-ראש.

תמר זנדברג: אני מצטרפת לברכות ואני שמחה שמדברים על תיירות לכאן והחוצה.

תמר זנדברג: אני שמחה שמדברים על עסקים, אני שמחה שמדברים על הנושא של החגים ושיהיו כאן כאלה שיוכלו לבוא לישיבות וכולי.

תמר זנדברג: יש לנו עדין משפחות של ישראלים, מספר שמוערך בין כמה מאות לכמה אלפים, כולל ישראלים שנמצאים בחו"ל יחד עם בני המשפחות שלהם שצריכים לבחור בין שהמשפחה תישאר ביחד לבין שיבואו לכאן או אפילו יותר גרוע – משפחות שנמצאות בנפרד, חלקן עם ילדים וחלקן גם לא עם ילדים וזה בכלל לא משנה – כל חטאם שלא התחתנו ברבנות.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שהיו לי שתי פעימות של קריטריונים בעקבות הדיון כאן – פעם אחת נוספו ידועים בציבור ופעם אחת נוספו עוד כמה קריטריונים שאפשרו לחלק מהמשפחות אבל עדין לא לכולן.

תמר זנדברג: אז זה מצוין שמדברים על תיירות והכלכלה חשובה והתערוכות ועסקים והכל אבל קודם כל, זה משפחה.

תמר זנדברג: איך יכול להיות שהקריטריונים האלה כל-כך מסובכים וכל-כך מסורבלים ואנחנו צריכים לראות משפחות שרואות את הילדים שלהם בזום כבר חצי שנה?

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת זנדברג.

יפעת שאשא ביטון: אגב, כאן אנחנו נבקש פתרון מידי כי מדובר גם באנשים שמוזמנים לקיים גם בידוד - -

תמר זנדברג: בוודאי, לעמוד בכל התנאים.

יפעת שאשא ביטון: - - אז אין שום סיבה למה שלא יבואו.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, רוצה להתייחס בטרם משרד הבריאות - -

יוליה מלינובסקי: כן, אני אתייחס עכשיו: אני רוצה להתייחס ולהגיד דבר כזה – אני לא מצטרפת לברכות כי אני לא יודעת על מה לברך.

יוליה מלינובסקי: אין מה לברך - -

תמר זנדברג: חלק מהברכות היו בציניות.

יוליה מלינובסקי: תקשיבי – אנחנו כבר היינו בסרטים האלה, אין מה לברך.

יוליה מלינובסקי: התאריך ששמענו, ה-16 לחודש, זה תאריך ממש ב"כאילו" וב"נדמה לי".

יוליה מלינובסקי: אם עכשיו המכרז שיצא מדבר על תוצאות בדיקות בנתב"ג תוך 72 שעות- זה "ישראבלוף".

יוליה מלינובסקי: יש טכנולוגיות בכל העולם, אפילו בירדן, שהבדיקות תוך רבע שעה, שעתיים.

יוליה מלינובסקי: באוקראינה, עולם שלישי, ואנחנו מדברים פה שאנחנו מתקדמים, הבדיקה מתבצעת בנתב"ג ויש תוצאה מידית ואם אתה שלילי – אתה נכנס למדינה ונכנס לבידוד אז לא מצליחה להבין.

יוליה מלינובסקי: יש שתי בדיקות בדרך, בן אדם צריך לבוא לנתב"ג, לעשות בדיקה 73 שעות לפני הטיסה.

יוליה מלינובסקי: חבר'ה, מה, אין קופות חולים?

יוליה מלינובסקי: למה הוא צריך לעשות את הבדיקה הזאת לפני הטיסה בנתב"ג?

יוליה מלינובסקי: לבוא מנהריה או מחיפה או מבאר-שבע לנתב"ג ולעשות שם בדיקה?

יוליה מלינובסקי: לא השקיעו בזה מחשבה.

יוליה מלינובסקי: אם אנחנו רוצים לפתוח, אם אנחנו רוצים שאנשים יטוסו ותהיה תנועה ונתחיל לחיות קצת, אז יש קופות חולים.

יוליה מלינובסקי: בן אדם בא, עושה את הבדיקה, מביא תוצאה, הכל בסדר.

יוליה מלינובסקי: אני מקווה מאוד שבסוף אני טועה ושהכל ייפתח פה והכל יהיה גן עדן והכל יעבוד אבל מהניסיון המר, אני חושבת שאנחנו לא שם.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שאדוני, ממשרד הבריאות, הבטיח להראות לנו את התו הסגול.

קריאה: כן, אני אתייחס לזה.

יוליה מלינובסקי: יופי, מצוין.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על התו הכחול.

יוליה מלינובסקי: יש הרבה נתיבים אבל יש לי הרגשה שמי שמנווט את הנתיבים האלה לא בצורה נורמלית.

יוליה מלינובסקי: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת מלינובסקי.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת ברוכי, אתה רוצה להתייחס עכשיו?

אליהו ברוכי: לא.

יפעת שאשא ביטון: אז נשמע את דוקטור שלמון.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

שלמון: המתווים, עבדו עליהם והעניין התחיל כבר לפני כשלושה חודשים.

שלמון: יש שלושה מתארים עיקריים שהמתווים התייחסו אליהם.

שלמון: הראשון היה ירוק לירוק – כלומר, מדינות ירוקות לישראל בעידן שהייתה ירוקה, כחלק מהסדרים בי-לטראליים.

שלמון: לצערנו, אנחנו לא שם.

שלמון: אנחנו הגענו להסדרים עם לא מעט מדינות עד שהפכנו בעצמנו לאדומים, ומאז זה בהקפאה.

שלמון: מתווה אחר שכרגע לא ניכנס אליו לעומק הוא אדום לאדום – כלומר, מדינות עם תחלואה גבוהה שמגיעות לישראל - -

קריאות: למה?

קריאות: למה לא ניכנס אליו לעומק?

שלמון: כי כרגע זה לא מה שהולך לעבור ב-16 באוגוסט.

שלמון: אני אגיד על כך מספר מילים ואז אני אגע במתווה של ה-16 באוגוסט, שזה ירוק לאדום, שזה מה שכרגע עומד על הפרק וצריך להסתיים בשבוע הקרוב.

שלמון: אז רק מילה על אדום לאדום – יש פה דיון מקצועי האם למצוא דרך לקצר את תקופת הבידוד, ואין כרגע החלטה, ואיך ובאיזו תדירות לשלב בדיקות – לכך התייחסה חברת הכנסת שקד ואחרים – אותה מעבדה מאוד רלוונטית בנתב"ג.

שלמון: אני גם אתייחס לסוגיית הטכנולוגיה שעלתה פה - -

יפעת שאשא ביטון: אגב, סליחה, אני רק אכניס משפט כדי שתוכל להתייחס אליו – למה אנחנו צריכים להיות פרימיטיביים גם בעניין של הבידוד?

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת את זה במירכאות, אם אנחנו עושים בדיקה ואנשים יוצאים שליליים לפני הטיסה ואחר-כך יוצאים שליליים גם כשהם נוחתים במדינה שאליה נכנסים, אז בשביל מה – אגב, העניין של אדום-ירוק הוא לא ממש רלוונטי כי אתה מביא בן אדם, אתה לא מביא את המדינה שלו.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, זה פותר את כל הסאגה שמסביב.

שלמון: אנחנו לא חושבים כך.

שלמון: עמדת בריאות הציבור של ישראל, כפי שאמרתי גם בשבוע שעבר, בהתאם למדיניות של מדינות האיחוד האירופי, שבדיקות לא מחליפות באופן מלא בידוד.

שלמון: יש הסדרים של ניהול סיכונים, כמו שהוזכר פה, שבנסיבות מסוימות של ביקורים קצרים, ביקורים חיוניים, מדינות אירופאיות כאלה ואחרות – ניקח את הדוגמה של איטליה – מאפשרות עד 120 שעות שהייה במדינה עם פטור מבידוד אבל ישראלי שמגיע לאיטליה חייב בבידוד.

שלמון: הוא לא יכול להיפטר מבידוד על-ידי בדיקות.

שלמון: וכך בלא מעט מדינות – צרפת, ספרד, בריטניה ואני יכול להמשיך.

שלמון: אני רק רוצה לחרוג בנקודה הזאת כי באנו לשוחח על המתווה שצריך לעבור - -

יוליה מלינובסקי: אבל סליחה אדוני, יש מודל אחר - - -

שלמון: אני לא אומר – כרגע אלו אינן מסמרות ברזל.

שלמון: הנושא על השולחן והוא נידון ברצינות רבה.

שלמון: אנחנו דנים בחלופות, באמת יש חובת בידוד מלאה של 14 יום, בין אם זה בידוד מקוצר, משולב בבדיקות.

שלמון: זה הליך שמתנהל כרגע.

שלמון: כרגע העמדה הבסיסית שזה לא הזמן לפתוח כרגע אדום לאדום.

שלמון: ולכן, אזרחים ישראלים - -

יוליה מלינובסקי: אבל זה - - - אדום לאדום.

שלמון: - - אזרחים ישראלים שחוזרים ממדינות אדומות חייבים בבידוד.

שלמון: אזרחים זרים שרוצים להגיע ארצה ממדינות אדומות - ככלל, הכניסה מוגבלת ל-18 לילות שרשות האוכלוסין פרסמה.

שלמון: אני רוצה לדבר על המתווה שהוא רלוונטי לשבוע הקרוב וזה ירוק לאדום – מדינות ירוקות בהקשר של ישראל - -

יפעת שאשא ביטון: אני אשמח לשמוע את המתווה אבל אני אשמח גם לקבל נתון שאני יודעת אותו, אבל שתשים פה על השולחן את הנתון, שכל האנשים שהגיעו לבידוד כאן, בישראל – אגב, על חשבון המדינה גם הרבה מהם שהו במלוניות של הבידוד – כמה נדבקים היו שם?

יפעת שאשא ביטון: כמה מאומתים היו שם?

שלמון: מספר מאות.

יפעת שאשא ביטון: שני אנשים.

קריאה: אז תביאו לנו את הנתונים.

שלמון: לא נכון.

שלמון: תראו, רק בטיסה מסוימת מניו-יורק היו לי קרוב ל-100.

קריאה: - - -

שלמון: לא, אז הנתונים הם שגויים.

שלמון: אני רוצה לומר - -

קריאות: - - -

שלמון: אני רוצה לומר שבישראל יש לנו בממוצע אדם חולה אחד שנכנס ליום.

שלמון: בתעופה המינימאלית, שיש עכשיו, יש לנו בממוצע חולה ליום שנכנס לישראל.

יפעת שאשא ביטון: מתוך כמה אנשים?

קריאה: 1:1000.

שלמון: בסדר, זה המספר כרגע.

שלמון: היום, לשמחתנו אבל אנחנו מדברים על עלייה ניכרת בכניסה לארץ וזה ניהול מסודר שמתבצע.

שלמון: היו ימים שהיו לנו מספרים הרבה יותר גבוהים אבל יש חולים.

שלמון: אי אפשר להציג את זה שאין בכלל כניסה של חולים לישראל אבל אני רוצה להתקדם במתווה - -

יפעת שאשא ביטון: אז אני אשמח שהוועדה תקבל את הנתונים כי מהנתונים שאני קיבלתי מפיקוד העורף, מכל האנשים שהגיעו אליהם ושהו בבידוד במהלך כל התקופה – אני לא מדברת שהשמיים היו סגורים אלא עוד בגל הראשון ואחריו, כשכולם היו נכנסים בצורה אינטנסיבית גם למלוניות – זה הדיווח שקיבלתי.

שלמון: שניים?

שלמון: מישהו הטעה אותך בענק.

שלמון: היו ימים שהיו לנו קרוב ל-100.

יפעת שאשא ביטון: אז אני אשמח מאוד לקבל את הנתונים לוועדה כדי שאנחנו נבין.

שלמון: טיסת אל-על של - -

יוליה מלינובסקי: לא, לא, היא מדברת אותו סיור.

יוליה מלינובסקי: היינו באותו סיור.

יוליה מלינובסקי: אנשים שבאו, חסידי חב"ד – אנחנו יודעים ששם הייתה הדבקה המונית.

יוליה מלינובסקי: אלה שנכנסו לא בקבוצות, אנשים נכנסו לבידוד?

שלמון: בממוצע יש לנו אחד ביום, אתם יכולים לבדוק אותי.

שלמון: אני מסכים שזה מספר לא גבוה, זה לא מספר בשמיים אבל זה מספר אמתי.

שלמון: זה לא שאנקדוטאלית היו שניים לאורך ההיסטוריה של הקורונה.

אורי סירקיס: אשר, אתה מביא פה דוגמאות מראשיתו של המשבר.

אורי סירקיס: בינתיים שדות התעופה עשו פעולות, מנתרים אנשים, רמת המודעות גדלה.

שלמון: אורי, אני אמרתי שהמספרים לשמחתי כרגע נמוכים יותר, הם עדין בממוצע אחד ליום.

שלמון: אתה מכיר את המספרים, הן גם על הטיסות שלך.

שלמון: גם על הטיסות שלך אתה מכיר את המספרים האלה כולל האנשים שלך וכולל דיונים שלנו בשבוע האחרון סביב מקרים - -

קריאות: - - -

שלמון: - - אבל אני רוצה להתייחס למתווה של אדום לירוק או ירוק לאדום – המטרה היא לאפשר בהקדם - השרים דיברו על ה-16 באוגוסט – מתווה חד-צדדי שבו ישראלים יוכלו לצאת ולהיכנס מישראל ללא חובת בידוד וללא חובת בדיקות, ולכן סוגית המעבדה היא אחרת.

שלמון: אנחנו לא דורשים בדיקות.

שלמון: מאידך, ברור שיש מדינות שאולי ידרשו בדיקות מישראלים כתנאי לכניסה ולכן, אמרתי גם בשבוע שעבר ואני אומר גם השבוע שעד שהמכרז ההוא ייגמר, ושמעתי על חברות שניגשו למכרז הזה, אנחנו ניתן פיתרון על בסיס המשאב הלאומי.

שלמון: ברגע שהמדינה תעביר את החקיקה הרלוונטית, יהיה פיתרון.

שלמון: לא יהיה מצב שישראלי ירצה לנסוע ל-X, ועוד פעם, במספרים שיקבעו ובמכסות – הוא לא יכול לנסוע רק כי אין להשיג בדיקה בישראל.

שלמון: עכשיו, האוכלוסייה הזאת לא צריכה בדיקה תוך 15 דקות, האוכלוסייה הזאת, שמתכננת לנסוע, זה הזמן האידיאלי – אמרת 72 שעות כזמן מקסימאלי.

שלמון: אני חושב שאפשר יהיה להגיע בשקט ל-24 שעות תשובה - -

איילת שקד: למה?

איילת שקד: למה אם זה בעולם זה חמש שעות או שלוש שעות, למה בישראל צריך 24?

שלמון: אני אסביר לך למה: יש שתי בעיות עם הבדיקות המהירות – האחת, שהן מאוד מאוד יקרות והן פחות אמינות.

יוליה מלינובסקי: אבל בן אדם משלם.

איילת שקד: אדוני, דקה.

איילת שקד: בגרמניה אתה משלם על בדיקה כזאת 190 יורו.

איילת שקד: אדם שרוצה לטוס לחו"ל על חשבון העבודה שלו וצריך בדיקה מהירה – תאפשרו לו את זה.

שלמון: אני מניח שהמעבדה בנתב"ג תיתן תשובה באותו יום.

שלמון: אני מניח, דרך אגב, ואני לא רוצה להתחייב אבל אמרתי לכם שאנחנו ניתן מענה על בסיס המאגר הלאומי.

שלמון: גם על בסיס המאגר הלאומי, אני לא חושב שנגיע למצב שבו אנשים יצטרכו לחכות 72 שעות לתשובה.

איילת שקד: ומתי המעבדה הזאת תקום?

שלמון: המכרז ייגמר כמו כל מכרז ממשלתי.

שלמון: מרגע שהמעטפות יפתחו וייבחר זוכה, הזוכה יקבל זמן להקים.

שלמון: להערכתי, מהניסיון של "מיי הריטג'", אפשר להקים מעבדה מהר, זה לא חודשים, זה שבועות בודדים.

קריאה: מתי סיום המכרז?

קריאה: צריך להיות רשום סיום.

שלמון: אני לא רוצה להטעות אתכם כי מישהו אמר לי שהמכרז סגור.

שלמון: אני לא רוצה פה לטעות אבל המכרז היה במעגלים מאוד קצרים.

שלמון: יכול להיות שעד סוף הדיון יהיו לי את הנתונים.

שלמון: המטרה היא לסיים את העבודה הזאת מהר.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לטוס, קניתי כרטיסים.

יוליה מלינובסקי: אני אצטרך להגיע מנהריה, לצורך הדוגמה, לבוא לנתב"ג, לאותה מעבדה, לעשות בדיקה?

שלמון: חברת הכנסת מלינובסקי, אני מבין את מה שאת אומרת ואני חושב שזה לא נכון ואני חושב שגם התבטאתי בעבר שאנחנו ננסה לייצר מעבדות אזוריות כך שאדם מהצפון ייבדק בצפון ואדם מהדרום ייבדק בדרום.

יוליה מלינובסקי: אבל פתיחת השמיים ב-16 לחודש - -

שלמון: אבל ב-16 זו לא פתיחה שמחייבת בדיקות כרגע.

שלמון: בואו נתייחס לבעיה האמתית ב-16, שחלק ניכר מהמדינות שעונות לקריטריונים של מדינות ירוקות לא מאשרות לישראלים, לא עם בדיקה ולא בלי בדיקה.

שלמון: שם הבעיה, ופה משרד החוץ פועל כדי להגיע להסדרים.

שלמון: השם "יוון" הוזכר בהקשר הזה, גם מדינות אחרות.

שלמון: המטרה היא כן לראות איך מגיעים להבנות עם מדינות עם בדיקות או בלי בדיקות ובכל מתאר אחר, לאפשר לישראלים להיכנס.

יוליה מלינובסקי: אז הבדיקות זה לא מחסום?

תמר זנדברג: לאיזה מדינות כרגע יש - -

יפעת שאשא ביטון: בואו נאפשר לו רגע.

שלמון: יש לי כרגע את הרשימה מהבוקר אבל אני לא רוצה כי זו לא רשימה רשמית וגם היא תלויה באיזה שהם קריטריונים אבל המדינות הוזכרו פה, הן לא שונות.

שלמון: הוזכרו מדינות אירופאיות רבות, יש מדינות עם תחלואה מאוד נמוכה כמו ניו-זילנד, כמו טייוואן.

שלמון: אנחנו מדברים על מדינות שעונות על שורה של פרמטרים, על רמת תחלואה ועל יכולות טכנולוגיות לבדיקה ובהערכת המתווה.

שלמון: זה יותר מ-10 מדינות כרגע, כך נראה על פניו.

שלמון: המטרה פה לא לצמצם אלא להכניס את כל המדינות שיכולות לענות לקריטריונים.

שלמון: יש לא מעט מדינות אירופאיות, שפה באמת נצטרך למצוא דרך איך לייצר הבנה או הסכם בי-לטראלי שאפשר לישראלים - -

יפעת שאשא ביטון: מה המתווה שעומד כרגע על השולחן?

שלמון: זה המתווה – המתווה הוא שמתאריך שבו התקנות יתוקנו, אדם יוכל לנסוע לאותן מדינות, לחזור ארצה ללא חובת בידוד וללא חובה בדיקה.

שלמון: הוא ייחשב, כמו שאמרתי בפרפרזה, כמי שחזר מעפולה, כך הוא חזר מווילנה.

שלמון: התחלואה נמוכה באותה עיר ולכן, אין סיבה להחמיר על מי שחזר מווילנה ביחס למי שחזר מארצות-הברית.

יוליה מלינובסקי: אבל כפי שאמרה היושבת-ראש – בן אדם בא כבן אדם, הוא לא מביא איתו מדינה.

שלמון: אנחנו לא חושבים שאדם שהסיכוי שלו לחלות נמוך מהסיכון בעיר שבה הוא גר רק בגלל שהוא היה בעיר עם תחלואה מאוד נמוכה, חייב בבדיקה.

שלמון: כשאת קופצת לבקר בן משפחה או חבר בעפולה, את לא עושה בדיקה כשאת חוזרת לתל-אביב.

מיקי לוי: אין בעיה, זה מקל.

יפעת שאשא ביטון: אוקי, בסדר.

שלמון: יש בידי רשימה, אני התבקשתי עוד לא להפיץ אותה כי כרגע אנחנו בודקים איזה - -

מיקי לוי: אתה יכול לתת אותה ליושבת-הראש?

יפעת שאשא ביטון: - - - אנחנו הקמנו ועדה בכנסת.

שלמון: שניה ברשות

שלמון: כם – אנחנו עוד בודקים את הרעיונות לאפשר – אני אומר לכם שזה יותר מ-10 מדינות שכרגע עומדות על הפרק, רובן מדינות שהוזכרו, חלקן מדינות שהולכות ונעשות ירוקות.

שלמון: אתן לכם דוגמה למדינה מועמדת שלא ראינו כמו קנדה, שאנחנו רוצים לפתוח אותה.

תמר זנדברג: לא מבחינת המדיניות הישראלית.

תמר זנדברג: כלומר, אלה מדינות שאתם יודעים שהן מקבלות ישראלים ללא בידוד.

שלמון: לא.

שלמון: התשובה היא שיש מדינות שייכנסו לרשימה.

שלמון: קנדה לדוגמה, מקבלת ישראלים עד כמה שאני יודע, תחת הגדרות כאלה ואחרות.

שלמון: טייוואן לא מקבלת אף תייר, ככה היא עובדת והיא גם תהיה ברשימה הזאת אבל אלה מדינות הקצה - -

קריאות: - - -

שלמון: - - אבל כרגע יש רשימה ארוכה של מדינות שחלקן פתוחות תחת תנאים של בדיקות או בכלל לא, וחלקן עדין לא פתוחות ופה צריך לשאול את משרד החוץ, את מר פלוס, איך מתקדמים עם ההסכמים הבי-לטראליים עם אותן מדינות - -

יפעת שאשא ביטון: דוקטור שלמון, אני רוצה רגע לעצור אותך – תקשיבו רגע - -

תמר זנדברג: כן, אבל זו רשימה לא רלוונטית עד שלא נדע מה קורה בצד השני.

יפעת שאשא ביטון: שנייה.

יפעת שאשא ביטון: השיח יוצר בלבול, אנחנו לא מצליחים לקבל שום אינפורמציה שהיא רציפה.

יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו לא מבינים על מה מדובר, בטח מי שצופה בנו לא מבין ובטח הציבור לא ידע.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה שהדברים יאמרו בצורה מסודרת, דוקטור שלמון, כולל התייחסות אפילו לחלק מהמדינות כדי שנבין את המשמעות של איזה מדינות אנחנו עומדים מולן.

יפעת שאשא ביטון: אין דבר כזה שאתם יושבים בדיון בכנסת ואומרים: לא, אנחנו לא יכולים כרגע לחשוף את זה.

יפעת שאשא ביטון: זה לא סודות פה, אנחנו מקיימים דיון על דברים שנוגעים לאזרחים במדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: אז אני מבקשת שתציגו את המתווה עצמו, על איזה מדינות אנחנו מדברים ומה המשמעות של זה, כפי ששאלה חברת הכנסת שקד – מי שיוצא מכאן כן יחויב בבדיקה או לא יחויב בבדיקה?

יפעת שאשא ביטון: מי שחוזר, כן יחויב בבדיקה או לא יחויב בבדיקה.

יפעת שאשא ביטון: אם מגיעים אלינו אזרחים מהמדינה הזו, הם כן יחויבו בבדיקה או לא?

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לדעת את הנתונים בצורה מסודרת.

שלמון: ככל שזה נוגע לישראל – מי שחוזר, נכנס מאותן מדינות, לא יחויב בבדיקה ולא יחויב בבידוד, וזה כרגע לא קשור לאזרחות של אותו אדם.

שלמון: אני צריך לומר שהמתווה הזה כרגע פתוח לישראלים, במקביל התחילו שיחות עם גופים שונים כמו משרד התיירות וגופים אחרים, איך להתחיל להניע את התיירות ולאפשר באופן מבוקר לתיירים מאותן מדינות להיכנס לישראל.

שלמון: זה לא יקרה ב-16 באוגוסט אבל ברור לכולנו שצריך להניע את תעשיית התיירות, ועד כמה שהדבר הזה ניתן להיעשות באופן בטוח, אנחנו נתמוך ונסייע באותו תהליך של פתיחת השמיים.

יפעת שאשא ביטון: ומה יקרה ב-16 באוגוסט, זה בעוד שישה ימים.

יפעת שאשא ביטון: אני לא מבינה למה...

שלמון: אני לא יכול להבטיח לך אם יעמדו בתאריך.

שלמון: פה יש שאלות של משרד המשפטים ושל כל תהליכי החקיקה.

שלמון: עד כמה שזה תלוי בנו, אני חושב שאני מייצג את עמדתו של השר אדלשטיין.

שלמון: לנו אין שום כוונה לעכב.

שלמון: מבחינתנו, המתווים המקצועיים מוכנים.

שלמון: העניין צריך להיות מוצג לקבינט, עד כמה שאני מבין, ומשם לסיים את תהליך התקנת התקנות.

שלמון: מה שיקרה בפועל ב-16 באוגוסט, בהנחה שזה באמת יסתיים – כל ישראלי שייצא לאחת מהמדינות האלה יוכל לחזור ללא בידוד וללא בדיקה.

איילת שקד: - - -

תמר זנדברג: אבל מה זאת אומרת - - -

קריאה: אבל מתי תפרסמו את זה?

שלמון: לא מבחינתנו.

שלמון: אם אותה מדינה תדרוש, אמרתי כבר בשבוע שעבר שאנחנו ניתן פיתרון.

שלמון: אנשים לא יישארו פה רק כי אין אפשרות להיבדק בישראל.

שלמון: אנחנו ניתן פיתרון גם לפני הקמת המעבדה בנתב"ג.

שלמון: אמרתי את זה בשבוע שעבר, אני חוזר גם עכשיו.

תמר זנדברג: גברתי היושבת-ראש, זה הכל - - - כי אנחנו לא יודעים - -

קריאות: אתה יכול לתת רשימה של - - -

שלמון: אני אענה לך ברמה של - - -

קריאות: - - -

יבגני סובה: - - - ב-16 נפתחים השמיים אבל אם ישראלי רוצה לנסוע ב-20 באוגוסט הוא צריך לתכנן, לדעת - - -

שלמון: אז אני אסביר: הכוונה היא לא לשנות את הרשימות כל יום אלא פעם בשבועיים, כדוגמת האיחוד האירופי.

שלמון: לכך יהיה יצא מן הכלל, בהנחה שמדינה, פתאום יש התפרצות משמעותית ביותר של תחלואה - גם האיחוד האירופאי עשה את זה השבוע - -

תמר זנדברג: זה ברור, אבל מה קורה עכשיו?

שלמון: כרגע, אם נסתכל על הקריטריונים נכון להבוקר אז יש מדינות רבות באירופה כמו פינלנד, לטביה, ליטא, יוון, כנראה איטליה, אולי בריטניה, שכבר נכנסות לקריטריונים האלה ולכן, בהנחה שיפורסם היום, המדינות האלה יהיו.

תמר זנדברג: והן מקבלות ישראלים?

שלמון: המדינות האלה, חלקן מקבלות באופן מוגבל וחלקן לא מקבלות בכלל אבל אני לא מנהל את אותן מדינות.

תמר זנדברג: אבל הבן אדם ייסע, ואז מה?

שלמון: בואו ניקח מדינה כמו גיאורגיה, בהנחה שהיא ירוקה, והיא מקבלת ישראלים.

שלמון: כנראה שעם גיאורגיה, בסופו של דבר - אני אומר את זה ברמה של דיון להנחה, זה לא חלוט כי גיאורגיה תחת בדיקה תאפשר - -

יבגני סובה: - - -

שלמון: גיאורגיה, תחת בדיקה, תאפשר כניסת ישראלים.

שלמון: גיאורגיה, דרך אגב, גם יכולה לבצע את הבדיקות בעצמה.

שלמון: אני מניח שיהיו פה הבנות, ואזרחים שירצו לנסוע לגיאורגיה, בהנחה שגיאורגיה ירוקה, יבצעו את הבדיקה בארץ, וכפי שאמרתי גם לפני שתהיה מעבדה בנתב"ג, וסומא עלינו להעניק את השירות הזה בצורה הראויה ואנשים יוכלו לנסוע לאותה מדינה.

שלמון: לגבי מדינות אחרות – אני יכול לספר לכם על איטליה, שיחות ברמה עם השגריר ועם אחרים – ברור לאיטלקים שיש לנו רצון להגיע וברור שלהם יש רצון להניע את התיירות, וחרף המלצות האיחוד האירופי, שכרגע לפי אותן המלצות, מדינות כדוגמת ישראל, מומלץ לא להכניס אותן לאיחוד.

שלמון: יש שורה של קריטריונים, למשל באיטליה – סטודנטים, אנשי עסקים ועוד מספר עניינים כאלה שמאפשרים לישראלים להיכנס.

שלמון: הם דורשים עדין 14 יום בידוד - -

יבגני סובה: לא, אנשי עסקים מגיעים לעד חמישה ימים - -

שלמון: באיטליה יש יוצא מן הכלל לעד 120 שעות שהייה שאתה פטור מבידוד, ואנחנו כרגע בודקים עם האיטלקים אופציות להרחיב את זה.

יבגני סובה: אתה מאשר את זה.

שלמון: אני מאשר שאנשי עסקים שמקבלים אישור מראש, יכולים לצאת ולהיות באיטליה.

תמר זנדברג: בקיצור, יש מדינה אחת והיא גיאורגיה.

יבגני סובה: אם אתה בא לארבעה או חמישה ימים במלון - -

שלמון: אדוני, אני אותן לך את הנתונים כפי שקיבלתי אותם מהשגריר האיטלקי.

שלמון: המטרה היא שוב – ופה אולי קצת להפיג את התחושה – המטרה היא לא לתקוע את התהליך, לא למשוך אותו.

שלמון: המטרה היא לפתוח באופן בטוח את השמיים, להוריד את הסיכונים שיש בהליך הזה וכן להניע את אותן כלכלות שקשורות בהליך הזה.

שלמון: ובנימה אישית אני אגיד שכולנו רוצים לראות את ישראל נפתחת.

שלמון: אף אחד לא נהנה מהמצב שאנחנו נמצאים בו כתוצאה מהמגיפה.

יפעת שאשא ביטון: אתה יודע מה מטריד אותי, דוקטור שלמון?

יפעת שאשא ביטון: אני ישבתי כאן די זמן בשקט ואני מקשיבה לשיח – קודם כל, דיברנו על זה כבר לפני שבוע, וכבר לפני שבוע נאמר לנו שיש מתווה רק צריך לאשר אותו.

יפעת שאשא ביטון: משום מה, אנחנו מגיעים לשבוע אחרי, ואני לא באמת מרגישה שיש מתווה.

יפעת שאשא ביטון: לא ברור לי על איזה מדינות אנחנו מדברים, לא ברור לי אם למדינות האלה – רק הם יכולים להיכנס אלינו אבל אנחנו לא יכולים להיכנס אליהם.

יפעת שאשא ביטון: לא יודעת, כאילו אנחנו עכשיו בונים את הגרעין של מדינת ישראל מחדש ושאף אחד לא יפרש את זה באיזו שהיא צורה שאנחנו לא רוצים אבל באמת, אנחנו מדברים על מתווה לפתיחת השמיים, לא בנייה של פצצות אטום.

שלמון: אם תשאלי את נציג רת"א או את התחבורה, הם יאשרו שיש מתווה.

שלמון: את המתווה הזה צריך להציג בקבינט באופן מסודר, לאשר אותו - -

מיקי לוי: מתי הוא אמור - -

תמר זנדברג: ב-15 בלילה.

מיקי לוי: מתי הוא אמור להיות מוצג בקבינט, אתה יודע?

שלמון: אני לא מנהל את לו"ז הקבינט לצערי.

שלמון: הייתה מחשבה שאולי זה יהיה בקבינט הקודם, זה לא נכנס ללו"ז.

שלמון: צריך לראות אם זה.

שלמון: ..

יוליה מלינובסקי: אז מה אמרתי?

יוליה מלינובסקי: לא צריך לברך, תמר.

תמר זנדברג: מאיפה נגזר התאריך הזה של ה-16 באוגוסט?

שלמון: עד כמה שאני יודע, זו הייתה אמירה של שרת התחבורה אחרי דיונים שלהם עם - -

יפעת שאשא ביטון: אמירה חשובה מאוד רק אנחנו צריכים לעזור לה שהיא גם תצא לפועל.

תמר זנדברג: אם הדבר הזה לא נדון בכלל בקבינט אז איך זה ייצא לפועל?

שלמון: הקבינט דן בקצרה, צריך לומר במילה, ויסמיך את שרת התחבורה ואת שר הבריאות ושר התיירות לקדם את המתווה ולהציג אותו בקבינט.

תמר זנדברג: מה לגבי ה - - -

איילת שקד: במסגרת הקבינט, לא צריך לאשר את המתווה?

איילת שקד: המשמעות היא שהוא לא צריך לאשר את המתווה?

שלמון: אני לא הבנתי שהוא לא צריך.

שלמון: אני הבנתי שהמתווה יוצג בקבינט הקרוב.

יפעת שאשא ביטון: הקבינט יכול לאשר את זה צ'יק-צ'ק רק מה שחשוב שכבר יונח מתווה, ואני מרגישה שאנחנו ממש לא שם, וכל אזרחי מדינת ישראל שחשבו שב-16 לחודש, התעופה תחזור לשגרה או לאיזה שהוא סוג של פתיחה – כנראה שזה לא יקרה.

יפעת שאשא ביטון: יואל נמצא אתנו?

יפעת שאשא ביטון: יואל?

תמר זנדברג: אפשר בינתיים התייחסות במילה של משרד הבריאות לנושא של המשפחות?

שלמון: כן, עוד פעם – אמרתי גם בעבר שסוגיית המשפחות היא לא בסמכות משרד הבריאות אלא ברשות האוכלוסין ומשרד הפנים.

שלמון: אני כן שמעתי את פרופסור מור יוסף מדבר על עוד הקלה שנכנסה בשבוע האחרון.

תמר זנדברג: רגע, זאת כן בעיית בריאות.

תמר זנדברג: רק במילה – משרד הפנים, הוא אחראי על הנושא כל ימות השנה והוא עושה את ההליך המדורג ואת הוכחת הזוגיות וכל הדברים האלה.

תמר זנדברג: יש תחושה שבחסות הקורונה, משרד הפנים ימשיך בשלו, זה בסדר, אבל כרגע הקריטריונים לכניסה ואי-כניסה הם בריאותיים.

שלמון: לא בסוגיה הזאת.

שלמון: אני, מבחינתי, אדם שנכנס לישראל, וחברת הכנסת זנדברג, אדם שנכנס לישראל חייב בכללים.

שלמון: אני, כמשרד בריאות - -

תמר זנדברג: אבל מדובר על אנשים שבימים כתיקונם היו באים מתוקף המשפחות - - -

שלמון: אני אומר לך, חברת הכנסת זנדברג, אני מכיר את הנושא כי פונים אלי.

שלמון: אנחנו, כמשרד הבריאות, לא מתעניינים באזרחות של האדם ולא עוסקים באזרחות.

שלמון: אנחנו עוסקים רק בקריטריונים הרפואיים, מה האדם הנכנס לישראל חייב לעשות.

תמר זנדברג: אבל כמו שאישרתם קריטריון לסטודנטים ול"נעלה", תאשרו למשפחות.

שלמון: תפנו את זה בבקשה לפרופסור מור יוסף ולשר הפנים.

שלמון: אני מניח שיש לו גם בשורה כי שמעתי אותו אתמול מדבר על הנושא הזה.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת זנדברג, בואו נשמע על המתווה בכלל.

יפעת שאשא ביטון: אחר-כך, נצלול פנימה לסיפור הזה כי הם אנשים שיכולים להיכנס כתיירים – אין שום סיבה שלא ייכנסו.

יפעת שאשא ביטון: יואל פלדשו, בבקשה.

תמר זנדברג: אבל רשות האוכלוסין גם בשגרה מערימים קשיים בנושא של התאזרחות.

תמר זנדברג: פה מדובר על כניסה פשוט.

יפעת שאשא ביטון: חברים, אני אוציא אתכם.

יפעת שאשא ביטון: יואל, בבקשה.

יואל פלדשו: אני לא יכול לדבר נגד כולם, אני צריך שיהיה רגע שקט, אם אפשר.

יפעת שאשא ביטון: הבמה כולה שלך.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

יואל פלדשו: אני רוצה לומר לכם שהשמיים לא סגורים.

יואל פלדשו: במהלך החודשים מאי-יוני נכנסו 54,000 איש, הייתה תנועה של 120,000 איש.

יואל פלדשו: יש כל יום כ-20,22 טיסות.

יואל פלדשו: הטיסות חצי ריקות, וכל מי שרוצה לצאת או לחזור יכול להיכנס.

יואל פלדשו: הבעיה היא לא בשמיים, הבעיה היא במגבלות שמושתות על מי שנכנס.

יואל פלדשו: מה שאשר הציג זה באמת ארבעת המתווים – אני הכנתי מצגת אבל הוא כבר הציג את זה אז אין טעם.

יואל פלדשו: אני יכול לומר לכם שאני כן חושב שזה אפשרי - - - ואני אגיד לכם גם למה: אני מניח שמשרד הבריאות יפרסם השבוע את רשימת המדינות הירוקות ויתקן את צו בריאות העם.

יואל פלדשו: התקנות – היום נגמר התיקון שלהם, מחר הם יחודשו על-ידי שר הבריאות בקבינט הקורונה שמתכנס ביום רביעי, מגישים את זה לכנסת, יש לו 24 שעות.

יואל פלדשו: התווים הכחולים של חברות התעופה – כבר מזמן פועלים ומוכרים.

יואל פלדשו: אותו דבר ברש"ת – אפילו משרד הבריאות ראה את זה.

יואל פלדשו: יש פרוטוקול מדינתי שיש בו מתווים, מקרים ותגובות – הכל לפי התווים הכחולים.

יואל פלדשו: יש מערכת דיגיטציה באתר משרד הבריאות שתעלה כשיוחלט על התאריך, ויש בה את התהליך לנוסע, המידע לנוסע, הצהרות, מדינות ירוקות ברגע שיקבע, וטופס איתור נוסעים זרים.

יואל פלדשו: גם ייעשה מאמץ הסברה באתר של משרד הבריאות וגם של משרד התחבורה.

יואל פלדשו: זה לא אומר שבבירור זה יסתיים עד ה-16 אבל זה יכול להסתיים עד ה-16.

יואל פלדשו: אנחנו עושים את כל המאמצים לסיים את זה.

יואל פלדשו: אני רוצה לומר שאני חושב שאנשים אולי מצפים בציפיות מאוד מאוד גדולות אבל אם תסתכלו מה קורה ביוון ובקפריסין – אז ביוון יש היום 10% מהתיירות שלפני שנה.

יואל פלדשו: בתחלואה גבוהה רוב האנשים לא אוהבים לטוב ולנסוע.

יואל פלדשו: יש אנשים שחיוני להם מאוד לטוס, ודובר על זה – נושאים משפחתיים, נושאים עסקיים, והמציאות מראה שגם כשאתה פותח את הכל, אם רמת התחלואה היא גבוהה במדינה שלך או במדינות האחרות, התנועה לא תהיה גדולה.

יואל פלדשו: לכן, זה לא שב-16 לחודש פתאום עשרות אלפי אנשים ייכנסו לנתב"ג.

יואל פלדשו: זה לא ככה.

יואל פלדשו: אנחנו חייבים להניע את התעופה, אנחנו עושים את זה בצורה מדורגת, הכל כמובן על פי הכללים שמשרד הבריאות מאפשר לנו, ואנחנו מתקדמים.

יואל פלדשו: זה לא מקרה אבוד.

יואל פלדשו: אנחנו עושים את הכל כדי שזה יאושר ויתחיל ב-16 לאוגוסט.

יואל פלדשו: בעצם מה שיקרה אז, זה רק יאפשר לאותם ישראלים – אגב, רק שתדעו, בחודש יולי נכנסו 5,300 אנשים ממדינות ירוקות, מתוך 22,000 או 23,000 איש.

יואל פלדשו: ככלל, קשה להיכנס למדינה ירוקה אבל למי שיש דרכון זר או סידור מיוחד, הוא יכול להיכנס.

יואל פלדשו: ואז, מאוד הגיוני, ובדקנו גם במודלים וגם הנתונים מראים, שכשאתה בא ממדינה עם תחלואה נמוכה ונכנס למדינה עם תחלואה גבוהה, אתה לא צריך בידוד.

יואל פלדשו: וזה השינוי הראשוני שאנחנו עושים.

יואל פלדשו: עד פה.

איילת שקד: יש לי שאלה לגבי ארצות-הברית: ארצות-הברית, סך הכל זאת מדינה שאנחנו נמצאים איתה בקשרים גם עסקיים וגם משפחתיים ענפים.

איילת שקד: לדוגמה - לחבר טוב שלי יש הורים שגרים בארצות-הברית והם לא יכולים לבוא לבקר אותו כי אין להם אזרחות ישראלית, שלא נדבר כמובן על כל קשרי העבודה עם ארצות-הברית.

איילת שקד: מתי משרד הבריאות חושב שאפשר יהיה לטוס ולחזור מארצות-הברית, גם שאנשים שהם לא אזרחי ישראל יוכלו להיכנס לישראל וגם שישראלים יוכלו לנסוע לארצות-הברית ולחזור ללא חובת בידוד?

איילת שקד: אני שואלת למה, לדוגמה, לא לבקש מכל מי שטס לארצות-הברית, שיעשה שלושה ימים לפני הטיסה חזרה לארץ בדיקה, שיעשה אחר-כך בדיקה בשדה – זאת אומרת, שתי בדיקות בארבעה ימים.

איילת שקד: זה לא הרמטי אבל אם עושים ניהול סיכונים, וניהול סיכונים סביר, כדי לפתוח את הקו עם ארצות-הברית – שתי בדיקות בארבעה ימים, זה נשמע לי מודל סביר.

איילת שקד: למה לא לעשות את זה?

שלמון: אין ספק שארצות-הברית, לבד העובדה שהיא ידידתנו הגדולה, בסופו של דבר מהווה את יעד הנסיעות המשמעותי ביותר, והיא יעד כלכלי, מסחרי, מדיני, מדעי, מה שלא נראה, כמובן גם יהודי התפוצות שגרים בארצות-הברית ורוצים להגיע לפה.

שלמון: לכן, עוד פעם, התקווה האמתית היא לראות את ארצות-הברית מכל הסיבות הטובות – ירוקה כמה שיותר מהר - -

איילת שקד: לא, לא, נניח שהיא אדומה.

שלמון: - - בהנחה שהיא נשארת אדומה – עוד פעם, המדיניות המפורשת של ישראל, ובנושא הזה ישראל דומה, כפי שאמרתי, להרבה מדינות מובילות בעולם, שמדינות אדומות – הכניסה דורשת בידוד.

שלמון: אין תחליף בדיקות לבידוד ובכל זאת, ברשותך, הצגת מתווה שהוא מתווה אמתי שיושב על השולחן.

שלמון: ובכל זאת, מאחר ויש מודלים של חלופות, כולל מה שאת הצעת בוורסיה כזאת או אחרת, בין אם בסופו של דבר אתה מבודד את האדם לחמישה ימים או ל-48 שעות או כל מיני מודלים אחרים שקיימים בעולם, ומאחר והנושא הזה חזר ועלה, מתקיים דיון רציני.

שלמון: אני חייב לומר שאנשי המקצוע מאוד חוששים ממנו אבל זה לא אומר שהעסק הזה ייגמר כך שהתשובה תהיה – לא.

שלמון: התשובה כרגע היא שבשלב הזה אנחנו רוצים להתחיל לפתוח את השמיים למדינות ירוקות ובמקביל, אנחנו ממשיכים בדיונים איך נכון ואם נכון לקצר את הבידוד לשבים ממדינות אדומות כדוגמת ארצות-הברית.

איילת שקד: זה פחות קריטי לפתוח למונטנגרו מאשר לארצות-הברית.

שלמון: אין בינינו כל מחלוקת.

איילת שקד: אז מדובר לעשות שתי בדיקות תוך ארבעה ימים.

איילת שקד: זה מצמצם את הסיכון בצורה משמעותית.

שלמון: אז עוד פעם, אני יכול להיכנס פה לדיון המקצועי אבל אני חושב שאין פה את הזמן והמקום.

שלמון: בסופו של דבר, מה שאת אומרת הוא מתווה אמתי, הוא לא עורבא פרח אבל הוא מתווה שיש בו סיכונים.

שלמון: יש כרגע דאות שונות.

שלמון: אני לא אומר שזה יהיה המתווה בסוף, של בדיקה ועוד בדיקה אחרי ארבעה ימים.

שלמון: יכול להיות שיהיה מתווה אחר.

שלמון: אני כן נוטה להאמין שנראה איזה שהם שינויים וגמישויות בכל סוגיית הבידודים בכלל, ובסוגיית הבידודים בתעופה אבל שוב, זה צריך להיעשות תחת דיון מעמיק ואיזו שהיא החלטה שנראית נכונה מבחינה מקצועית.

איילת שקד: אבל עברו כבר ארבעה חודשים, חמישה חודשים - - -

שלמון: אז עד עכשיו, בדיוק כמו שאזרח אמריקאי שרוצה להיכנס להרבה מאוד מדינות מתוקנות שלא ה-OECD חייב בבידוד, זה המצב גם פה.

שלמון: זה לא שאנחנו חריגים.

איילת שקד: אבל האמריקאים לא יכולים לטוס לישראל.

שלמון: נכון, אבל האמריקאי שעונה - - - או אזרח עם אזרחות כפולה שרוצה להגיע לפה, שאין לו את הבעיה של הכניסה לישראל, חייב עדין ב-14 יום בידוד כפי שהוא חייב ברוב מדינות ה-OECD.

איילת שקד: אבל היום, אזרחים אמריקאים לא יכולים לבוא לישראל, לא נותנים להם אישור גם אם - - -

שלמון: נכון, אבל זאת החלטה עקרונית שאזרחים זרים – דרך אגב, גם ממדינות ירוקות לא יכולים להיכנס לכאן.

יפעת שאשא ביטון: על פי המתווה החדש, אזרחים זרים הרי יוכלו להיכנס, נכון?

שלמון: לא.

יפעת שאשא ביטון: גם לא?

שלמון: ברשותך, אמרתי את זה ואני אחזור: המתווה החדש נועד לאזרחים ישראלים, ובמקביל סוכם בין השרים שתתחיל עבודה בין המשרדים ליצירת קפסולות - -

קריאות: - - -

שלמון: - - אני מנסה להגיד – ליצירת מתווה לכניסת תיירים ממדינות ירוקות לישראל – שר התיירות הציג מודל מסוים ואנחנו פתוחים לו.

שלמון: המטרה היא לא להחזיק פה את השמיים סגורים לנצח.

שלמון: ברור שצריך לפתוח אבל המטרה היא לעשות את זה באופן הדרגתי וזהיר.

שלמון: יש כרגע מתווה שנמצא בשיח.

יפעת שאשא ביטון: דוקטור שלמון, אני רוצה להבין: כל מה שאנחנו מדברים כאן עכשיו וכל מה שחיכינו וציפינו לו, מדבר רק על אזרחים ישראלים?

שלמון: בשלב הראשון רק אזרחים ישראלים או זרים שעונים לעילות שמשרד הפנים קבע.

יפעת שאשא ביטון: אז אני אגיד לך מה – אני אגיד את זה בצורה שאני הכי לא נהנית לומר את זה כי זה בדיון שלי אבל יוצא שכל הדיון הזה הוא עורבא פרח.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מדברים רק על ישראלים, נתונים אין לנו לגבי הדבקה, אמרתם שאולי תתנו לנו את המספרים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא יודעים מה גורל המכרז של המעבדה כי אנחנו לא יודעים מתי הוא נסגר, גם על זה אין לנו נתונים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים את המדינות, גם את זה לא יודעים להגיד לנו.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, כל הדיון הזה הוא בעלמא.

יפעת שאשא ביטון: כולנו מכוונים לזה - -

יוליה מלינובסקי: רגע, אבל אזרחים ממדינות ירוקות כן יכלו להיכנס, לא?

קריאות: לא.

שלמון: אזרחים ממדינות ירוקות, אזרחים זרים, בשלב הראשון לא יכולים להיכנס אלא אם הם עונים לעילות ובמקביל, ההחלטה של השרים הייתה להתחיל לפתח תכנית איך להכניס באופן מדורג, בקפסולות, תיירים - -

יפעת שאשא ביטון: אז אל תגידו שהשמיים נפתחים כי הם לא, והתעופה לא באמת נפתחת.

קריאות: איזה פתיחת שמיים?

קריאות: מה ההיגיון בזה בכלל?

יוליה מלינובסקי: אין היגיון כנראה.

יוליה מלינובסקי: אין לנו מספיק ישראלים כדי לטוס בכאלה כמויות.

יוליה מלינובסקי: אנחנו עם קטן, אתה מבין את זה?

יוליה מלינובסקי: זה לא שווה.

שלמון: חברים, מאחר וממילא רוב כניסת התיירים היא ממדינות אדומות אז כרגע אין מתווה להכניס - -

יוליה מלינובסקי: רגע, יכול להיות שלא הבנתי משהו - -

שלמון: אז אני אומר שלגבי מדינות ירוקות – כרגע ההחלטה היא להתחיל בהדרגה להכניס אותם במסגרת קפסולות, ואני מניח שבתקופה הקרובה תוצג תכנית ויתחילו להתארגן קבוצות.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, אני אוכל לטוס לאיטליה, לכאורה, אם זו מדינה ירוקה והם יקבלו אותי, אני אוכל לטוס לשם אבל איטלקי לא יוכל לבוא לפה.

שלמון: רגע, אז פה צריך לומר שאם איטליה ואם כל מדינה אחרת נגיע להבנות בי-לטרליות, ממילא המדינה תיפתח לאותם אזרחים.

שלמון: לצורך הענין – אם איטליה תגיד: עם כל הכבוד להמלצות של האיחוד האירופי, אני יוצרת מתווה מיוחד לאזרחי ישראל, ברור שבמקביל תהיה פתיחה של ישראל לאיטלקים.

קריאות: - - -

שלמון: את זה תשאלו את אילן פלוס ממשרד החוץ.

שלמון: אני חושב שהוא יכול יותר להרחיב בהסכמים הבי-לטראליים.

יוליה מלינובסקי: אני יודעת מה זה הסכמים בי-לטראליים, הכל בסדר.

יוליה מלינובסקי: כרגע בוא נדייק – לפי המתווה שיש לנו כרגע, 10 מדינות ירוקות, אנחנו, כישראלים, נוכל להיכנס לשם ולחזור בלי חובת בידוד.

שלמון: אם המדינה תקבל אותך – כן.

יוליה מלינובסקי: אם המדינה הזאת מסכימה לקבל אותנו.

יפעת שאשא ביטון: אבל אזרחים משם לא יוכלו להיכנס לכאן.

יוליה מלינובסקי: וזה בלי בדיקות או אם עם בדיקות?

שלמון: נכון, בלי בדיקות.

שלמון: ברגע שמתווה התיירים ייסגר ויאושר – גם אזרחים של אותן מדינות יוכלו באותם תנאים להיכנס לכאן.

שלמון: זה מסלול אחד.

יוליה מלינובסקי: זה בשלב הבא.

שלמון: מסלול אחר – היה וייווצרו הסכמים או הבנות בי-לטראליות, הזכרתי את איטליה לדוגמה, אז אזרחים איטלקים תחת הסכם בי-לטראלי יכולים להיכנס לכאן, כנ"ל עם כל מדינה ירוקה אחרת.

יוליה מלינובסקי: סליחה, אם אני מבינה נכון – זה דו-צדדי.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, המתווה שלנו תלוי בהסכמות של מדינות בצד שני.

שלמון: לא, המתווה הוא חד-צדדי מבחינתנו כרגע – פתיחת השמיים לישראלים.

יוליה מלינובסקי: אבל המדינות צריכות להסכים לקבל אותנו שם.

שלמון: אז חלק מהמדינות היום מסכימות, וחלק...

יוליה מלינובסקי: וזה בלי הסכמים בי-לטראליים?

שלמון: בלי.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לכם שאני לא רואה פה שום דבר שהוא חדש תחת השמש, עם כל האופטימיות שלי, ואני כנראה אופטימית בלתי נלאית – אני מרגישה אכזבה גדולה.

יפעת שאשא ביטון: אני מרגישה שאנחנו לא רק תקועים בדיון הקודם אלא אפילו הרבה יותר אחורה כי עוד חשבנו ששם אנחנו נמצאים במצב מתקדם.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לשמוע את אילן פלוס מחטיבת הכלכלה במשרד החוץ.

אילן פלוס: שלום, צהרים טובים.

אילן פלוס: כמו שנאמר קודם, יש רשימה של מדינות שעדין לא ברור לנו מה הרשימה הסופית אבל יש לפי רשימה ראשונית שעבדנו עליה עשינו בדיקה, איזה מדינות יאפשרו כניסה לישראלים.

אילן פלוס: אני חייב להודות שמה שאתם אומרים הוא מדויק – ישראל מוגדרת כמדינה אדומה בעולם ועקב זה, מרבית המדינות, כולל האיחוד האירופי, לא מאפשרות באופן גורף כניסה של ישראלים.

אילן פלוס: ישנן ארבע מדינות שישראלים יכולים להיכנס אליהן עם הבאה של תוצאות שליליות בבדיקה והן קרואטיה, בולגריה, מונטנגרו ורואנדה.

אילן פלוס: מעבר לזה, יש מדינות ספציפיות שמאפשרות כניסה מסיבות מיוחדות – הזכירו פה את איטליה.

אילן פלוס: איטליה מאפשרת כיום כניסה למספר ימים בודדים אבל רק לאנשי עסקים או לסטודנטים שבים לבחינות או בנושאים רפואיים או איחוד משפחה אבל כאמור, לפרק זמן מאוד מאוד מוגבל.

אילן פלוס: אנחנו מנסים לבדוק אפשרויות לייצר הסכמים או לקבל הסכמות של מדינות להכניס ישראלים למדינות, ואני חייב להגיד שהדבר הזה מאוד לא פשוט – התחלואה בישראל גבוהה, ומדינות לא ששות להכניס ישראלים אליהן.

אילן פלוס: הרבה מדינות סגורות בכלל, במיוחד באסיה, ולא מאפשרות כניסה של ישראלים.

אילן פלוס: כן צריך לציין את ארצות-הברית, שכן מאפשרת כניסה.

אילן פלוס: בניו-יורק צריך בידוד, מי שנכנס לשם ולשאר ארצות-הברית אפשר להיכנס אבל כאמור, אלה לא מדינות ירוקות אז מי שחוזר משם, בכל מקרה המתווה החדש לא יעזור כי הוא יצטרך בידוד.

אילן פלוס: אז לסיכום – יש מעט מאוד מדינות שפתוחות לכניסה של ישראלים.

אילן פלוס: לא ברור עדין האם הן ירוקות, אותן מדינות, ואנחנו מחכים לשמוע ממשרד הבריאות.

אילן פלוס: אנחנו מנסים לקדם הסכמים עם מדינות שכן יאפשרו כניסה של ישראלים.

יפעת שאשא ביטון: אילן, במה התקדמנו משבוע שעבר, אם בכלל?

יפעת שאשא ביטון: כי בתחושה שלי, אנחנו במקום עוד פחות טוב ממה שהיינו בו בשבוע שעבר.

אילן פלוס: ראשית, מבחינת פתיחת המדינות – אני חושב שיכול להיות שנוכל להביא מעט מדינות שיסכימו להכניס ישראלים.

אילן פלוס: אני אומר מעט כי זה עניין של זמן.

אילן פלוס: צריך לזכור שהבעיה הגדולה היא המצב התחלואתי בישראל.

אילן פלוס: כל עוד הנתונים פה כפי שהם ונתוני ההדבקות כפי שהם – העולם עובד על-פי הנחיות של משרד הבריאות שלו, ואנחנו לא יכולים לכפות שינוי מדיניות.

יפעת שאשא ביטון: אוקי.

יפעת שאשא ביטון: למה אנחנו לא יכולים לקלוט, לצורך העניין, להכניס תיירות חוץ ממדינות ירוקות לצורך העניין או אנשי עסקים שיבואו ממדינות ירוקות?

אילן פלוס: זה סיפור אחר שאנחנו, כמשרד החוץ, מעבירים את המסר הזה באופן קבוע, ובשיחה שהייתה לי אתמול עם משרד הבריאות, כן יש פתיחות של משרד הבריאות להיפתח.

אילן פלוס: אשר ציין את זה שמדובר על קפסולות של תיירים וכניסה לאנשי עסקים ממדינות ירוקות.

אילן פלוס: זה בהחלט דבר שלוחצים שהוא יקרה עוד במקרה הנוכחי אבל שוב, זה מסוג הדברים שאנחנו לוחצים שהוא יקרה וזה תלוי באישורים של משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: אדוני, אתה אמרת שיש ארבע מדינות שמוכנות להכניס ישראלים אבל זה כפוף לבדיקות, נכון?

אילן פלוס: נכון.

יוליה מלינובסקי: אבל אין לנו בדיקות.

יוליה מלינובסקי: אין בדיקה, אין, אי אפשר.

יוליה מלינובסקי: יש בדיקות - -

קריאות: יש, יש.

שלמון: חברת הכנסת מלינובסקי, אני אמרתי בפירוש שכל ישראלי שיצטרך בדיקה כדי לצאת מהארץ למדינת יעד – אנחנו ניתן לו פיתרון במיידי.

שלמון: גם היום.

קריאה: המדינות הללו מוגדרות כמדינות אדומות ולכן התוצאה של הבדיקה לא רלוונטית.

יוליה מלינובסקי: נציג משרד החוץ אמר שארבע המדינות האלה מוכנות לקבל ישראלים וזה כפוף לבדיקה מפה, נכון או לא?

יפעת שאשא ביטון: נכון.

יוליה מלינובסקי: יש לי היום כרטיס טיסה לרואנדה - -

שלמון: יהיה לך פתרון לבדיקה.

יוליה מלינובסקי: אדוני, לא יהיה.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לדעת אם היום יש פתרון לבדיקה?

שלמון: כשהשמיים יפתחו יהיה לך פיתרון.

שלמון: אני אומר במפורש - אף אחד לא יצטרך לבטל בדיקה כי לא הייתה לו בדיקה.

יוליה מלינובסקי: היום יש לי כרטיס טיסה, למי אני פונה?

שלמון: מתי?

שלמון: היום?

יוליה מלינובסקי: יש לי כרטיס טיסה לאוגנדה, שמוכנה לקבל אותי, אבל - -

שלמון: כרגע עוד לא פתחנו את המתווה.

שלמון: בכפוף לפתיחת המתווה יהיה לך פיתרון.

שלמון: אני אמרתי את זה בשבוע שעבר ואני חוזר על זה השבוע.

יוליה מלינובסקי: אבל זה לא עובד.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, אני בעצמי טיפלתי בשבוע שעבר בשלוש פניות של אנשים שעשו את הבדיקה 72 שעות, כפי שדרשו מהם, והיו בלחץ כי הם עוד לא קיבלו תשובה.

יפעת שאשא ביטון: לא משנה שבמקרה שלהם זה הלך לאיבוד במעבדה והצלחנו לאתר את הבדיקות שלהם.

יפעת שאשא ביטון: הם עושים את הבדיקות 72 שעות דרך הקופה ומקבלים תשובה.

יוליה מלינובסקי: יש את זה?

יפעת שאשא ביטון: כן.

שלמון: ההסדר הזה הוא לא פורמלי, הקופות מאפשרות את זה ולכן, אני לא אומר את זה כי אין הנחיה שאומרת שבודקים.

שלמון: אני אמרתי שברגע שהתקנה תסתיים, אנחנו, באופן פורמאלי, נאפשר את הבדיקה הזאת.

יוליה מלינובסקי: ראיתם חדשות עכשיו?

יוליה מלינובסקי: כותרת ב-N12 – שבאילת יש פיתרונות.

יוליה מלינובסקי: ראש העיר אילת החליט שהם עושים בדיקות קורונה בכניסה לאילת.

שלמון: אז הוא אמר.

שלמון: אז יהיו בדיקות בכניסה לאילת?

שלמון: לא.

יפעת שאשא ביטון: דוקטור שלמון, בוא רגע נחזור לדיון – אתה סימנת לי "כן" עם הראש כששאלתי לגבי אזרחים שהם לא ישראלים, תיירים, שרוצים לבוא הנה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כן יכולים לקבל אותם?

יפעת שאשא ביטון: כי קודם אמרת שלא.

שלמון: אז אני אומר שוב, ואילן פלוס ציין את זה – יש כרגע הסכם שמתגבש לאפשר לתיירים ממדינות ירוקות להיכנס לישראל בקפסולות, ויש כרגע דיון איך לנסח את העניין לאפשר גם לאנשי עסקים מאותן מדינות להיכנס לישראל.

יפעת שאשא ביטון: מתי זה יקרה?

שלמון: עוד פעם, לגבי אנשי עסקים – מבחינתנו, אני מקווה שכמה שיותר מהר.

שלמון: לגבי הקפסולות – פה זה עבודה משותפת של לפחות שלושה משרדי ממשלה שונים, ואני מניח שזה ייצא מהר.

שלמון: אני אומר לך שוב – אני, כאיש שבא מתחום הבריאות, לא נחשד כמי שרוצה להזדרז ולבטל את כל ההגבלות.

שלמון: אנחנו בהחלט מבינים את הצורך ולא נהיה אלה שנעכב קפסולות, במידה והן יהיו בטוחות.

איילת שקד: יש לי שאלה לנציג של משרד החוץ – שתי שאלות, אילן:

איילת שקד: שאלה אחת – ארצות-הברית מוכנה לקבל ישראלים, וכמו שאמרתי קודם, ארצות-הברית היא אולי המדינה החשובה ביותר עבורנו לפתוח את השמיים, לאפשר להיכנס לכאן בלי בידוד גם למי שהוא לא ישראלי, ושישראלים יוכלו לטוס ולהיכנס בלי בידוד.

איילת שקד: אז מה קורה עם ארצות-הברית?

איילת שקד: אם אני היום רוצה לטוס לארצות-הברית, אני יכולה לעשות את זה ומה שמונע ממני זה רק השבועיים בידוד פה, בארץ?

איילת שקד: במילים פשוטות – האם האמריקאים מקבלים ישראלים ורק הסיפור של חובת הבידוד פה מונעת את פתיחת הקו?

איילת שקד: שאלה שנייה – האם נראה לכם סביר שהמתווה הזה יעמוד על הרגליים כשהוא לא הדדי.

איילת שקד: זאת אומרת, רק ישראלים יכולים לטוס למדינות האלה, והמדינות האלה לא יכולות לטוס לישראל.

איילת שקד: איך חברות התעופה – זה לא כלכלי, איך נראה לכם שזה בדיוק יתנהל?

יוליה מלינובסקי: זה לא יתנהל.

אילן פלוס: אז לגבי ארצות-הברית – מה שתיארת הוא מדויק.

אילן פלוס: ארצות-הברית, בגדול, פתוחה לישראלים למעט לניו-יורק, שיש תקנה חדשה מלפני שבוע, שמי שמגיע לניו-יורק נדרש ל-14 יום בידוד אבל שאר ארצות-הברית פתוחה.

אילן פלוס: אני לא יודע עד כמה האכיפה בניו-יורק חזקה אבל זו הדרישה.

אילן פלוס: המגבלה היא החזרה לארץ, שנדרשים להיכנס לשבועיים בידוד.

אילן פלוס: זה בתשובה לארצות-הברית.

אילן פלוס: בנושא הבעייתיות של ההדדיות – אני מסכים אתך מאוד.

אילן פלוס: אנחנו, כמשרד החוץ, הדגשנו את זה כל הזמן, שבפתיחת המתווה הזה, הוא לא מביא בשורה גדולה ושוב, דוקטור אשר שלמון דיבר על זה, אני לא צריך לקחת את התפקיד של משרד הבריאות אבל יש את המגבלות של משרד הבריאות.

אילן פלוס: בשיח שלנו עם מדינות אחרות כדי לקדם אפשרות של כניסה של ישראלים – אנחנו כן מדברים אתם שאם נצליח לייצר איזה שהוא תהליך שהם יפתחו לישראלים – אנחנו כן מדברים על הדדיות כי אחרת הישראלים, אין לנו מה לבוא.

אילן פלוס: אז בהחלט בשיחות עם מדינות אנחנו מדברים על הדדיות אבל המהלך הזה הוא מהלך חד-צדדי.

אילן פלוס: ודרך אגב, גם האיחוד האירופי, כשהוא החליט לפתוח לקבוצה של מדינות ירוקות, הוא עשה את זה במהלך חד-צדדי ולא במהלך של הסכמים, ויש עוד מדינות שעשו את זה בצורה הזאת, כלומר פתיחה חד-צדדית.

אילן פלוס: במקרה שלנו – לאור הנתונים בישראל, בגלל הרתיעה מלפתוח בפני אזרחים ישראלים, אז מול מדינות ירוקות אנחנו מנסים לאפשר כניסה של ישראלים, ובמידת הצורך נאפשר גם הדדיות.

יפעת שאשא ביטון: אוקי.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת סובה רצה לשאול משהו.

יבגני סובה: כן.

יבגני סובה: שלום אילן.

יבגני סובה: אתה אמרת פה דבר שמחכים להנחיות של משרד הבריאות של אותה מדינה, שאין לכם הרבה מה לעשות.

יבגני סובה: מצד שני, אני, אני לא חבר קבוע בוועדה הזאת אבל הספקתי לשבת בכמה דיונים.

יבגני סובה: יושבים פה אנשים שיש להם ניסיון רב, למשל עורך-דין דוד שפרגר, שמדבר שבע שפות, שמנהל פה הרבה יחסים עם חברות תעופה ומכיר את הסוגיות של היחסים הבי-לטראליים בין המדינות.

יבגני סובה: תכניסו אותנו בבקשה לתהליך שלכם, של משרד החוץ, מה אתם עושים?

יבגני סובה: אל תסתפק בתשובה "אנחנו פועלים".

יבגני סובה: תסביר לנו שאנחנו, כחברי כנסת, נוכל גם לעקוב אחרי העבודה שלכם כי זה תפקידנו, הכנסת צריכה לפקח.

יבגני סובה: תגיד מה אתם עושים, למי אתם פונים, באיזה שירותים אתם נעזרים ביחסים בין מדינת ספציפית כזאת או אחרת כי אנחנו יודעים שיש בעיות.

יבגני סובה: גם לפני הקורונה היו בעיות במדיניות החוץ של ישראל.

יבגני סובה: תן לנו בבקשה תמונה קצת יותר רחבה שנוכל גם לעזור לכם כי המטרה שלנו זה לפתוח את השמיים ולעשות את ההסכמים אז אל תסתפק בכמה משפטים שאנחנו יודעים לקרוא גם בעיתונים.

אילן פלוס: ראשית, אני לא מכיר את ההשתתפות בדיונים של הצוות לפתיחת השמיים ואני אשמח לפרט יותר אבל כשאני מדבר על הפעלה של משרד החוץ כדי לאפשר פתיחה לישראלים, זה אומר שיש למשרד החוץ מערך של שגרירויות בחו"ל, יש מערך של שגרירויות שיושבות פה בארץ, ואנחנו מייצרים אתם שיח לבדוק את התנאים ואת האפשרויות של כניסה.

אילן פלוס: זו העבודה השוטפת שלנו.

אילן פלוס: ברגע שהתמונה תהיה מגובשת לגבי קבוצת המדינות הירוקות למודל הנוכחי, אנחנו נפתח בשיח מסודר עם כולם.

אילן פלוס: אני אומר שוב – כבר התחלנו את זה עם רשימה ראשונית לפני למעלה משבוע, והתשובות הן כמו שכבר הסברתי קודם.

אילן פלוס: אז כשאני מדבר על מגעים – זה אומר שיח רשמי בין משרדי חוץ שם מול השגרירים שלנו ושיח מול השגרירויות פה, בארץ.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אילן.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת רזבוזוב רוצה לשאול שאלה, ואחר כך אני רוצה לשמוע עוד שלושה מהמשתתפים.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

יואל רזבוזוב: יש לי שאלה/בקשה למשרדים הרלוונטיים, שזה משרד החוץ ואולי משרד התיירות ומשרד הבריאות: כפי ששמעתם לנו, לחברי הכנסת, יש המון שאלות ואין לנו מידע.

יואל רזבוזוב: אנחנו כביכול בעניינים, אז תחשבו מה קורה בציבור, שהציבור מקבל אינפורמציה שטיסות ליוון זה חמישה ימי בידוד או בחזרה.

יואל רזבוזוב: כל הזמן יש רצף של אינפורמציה שהציבור לא יודע לעכל וגם אנחנו, אנחנו לא יודעים לענות להם.

יואל רזבוזוב: אז למה לא מתעדכן איזה שהוא אתר – אני לא יודע, אולי במשרד התיירות, אולי במשרד הבריאות.

יואל רזבוזוב: אני לא ידעתי על ארבע המדינות – רואנדה, קרואטיה, בולגריה, שאפשר להיכנס בלי בידוד ואני בטוח שהרבה מהציבור לא יודעים.

יואל רזבוזוב: לא ידעתי על התקנה שדיברה עליה חברת הכנסת שקד, על ארצות-הברית.

יואל רזבוזוב: אז באמת, אנחנו לא יודעים והציבור לא יודע.

יואל רזבוזוב: אז שיהיה איזה אתר שידווח און-ליין את כל האינפורמציה, שזה יהיה מעודכן, איזה מדינות נכנסו, איזה לא נכנסו, כמה ימי בידוד במדינה אחת ואיזו מדינה ירוקה ואיזו אדומה.

יואל רזבוזוב: אני לא יודע באמת איזה מדינות ירוקות ואיזה אדומות.

יואל רזבוזוב: בסופו של דבר, אנחנו חייבים לתת הנגשה כי גם אם ב-16 דיברנו על פתיחת השמיים – אני מבין עכשיו שאין - -

קריאות: אין, אין דבר כזה.

יואל רזבוזוב: - - זאת פיקציה ואני לוקח את הברכות שלי בחזרה כי הייתי בטוח שאנחנו לקראת משהו גדול - -

יבגני סובה: - - -

יואל רזבוזוב: אז אני לוקח בחזרה בכל זאת.

יבגני סובה: זה לא עולה כסף.

יואל רזבוזוב: אנחנו כן חייבים לתת לאנשים האלה להתכונן.

יואל רזבוזוב: הרי טיסה בחו"ל לא קונים ביום אחד אלא מתכננים.

יואל רזבוזוב: אנשים צריכים לדעת איפה הם עומדים, איזה מדינה ירוקה.

יואל רזבוזוב: אז אם תהיה רשימה של מדינות ירוקות, הם יקבעו לעצמם ויתכננו את המסלול.

יואל רזבוזוב: אז אני מבקש שתכינו את זה, אני לא יודע איפה זה צריך להיות, במשרד החוץ, התיירות או הבריאות אבל צריך להיות אתר מעודכן עם כל הנתונים.

יואל רזבוזוב: תודה.

אילן פלוס: אם אפשר להתייחס לנושא הזה – שוב, אנחנו נמצאים בתהליך של הסדרה לציבור שאמור להתפרסם.

אילן פלוס: ברגע שיהיה האישור הסופי של המתווה, יצא מידע מאוד מסודר ומדויק - -

מיקי לוי: מתי?

אילן פלוס: אני אומר שוב – אתה שמעת גם קודם שהרשימה לא סגורה מבחינת משרד הבריאות.

אילן פלוס: ברגע שהיא תהיה סגורה אז מכינים את כל המידע שייצא לציבור.

יפעת שאשא ביטון: אוקי, תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לשמוע – יש הרבה בקשות דיבור וכמובן שלא כולם יוכלו לדבר.

יפעת שאשא ביטון: אני אתן לאנשים שלא היו בדיון הקודם.

יפעת שאשא ביטון: יש את יניב חברון שביקש ואת גיל חובב, ונרצה לשמוע את פרופסור חגי לוין שמלווה אותנו בדיונים.

יפעת שאשא ביטון: יניב חברון, בבקשה, שתי דקות.

יפעת שאשא ביטון: להיות ממוקדים.

יניב חברון: אני מנכ"ל סנטק-מדיקל, חברה לדיאגנוסטיקה בנשיפה.

יניב חברון: החברה קמה על תשתית של הרבה מאוד מחקרים בתחום של דיאגנוסטיקה בנשיפה, בעיקר לזיהוי סרטן ואפקטיביות של טיפול בסרטן, מחלות זיהומיות, שחפת וכולי.

יניב חברון: החברה מתעסקת בתחום שבו אנחנו מזהים תרכובות אורגניות נדיפות, שמקורן בתהליכי פירוק שקורים בגוף.

יניב חברון: חלק מתהליכי הפירוק האלה נורמליים, חלקם לא-נורמליים - -

יפעת שאשא ביטון: איך אתה מתחבר אלינו לדיון, יניב?

יניב חברון: מה שאני לא מצליח להבין זה שמדברים על מכרז ומדברים על בדיקות, שכמו שאני מכיר את הבדיקות שקיימות היום, האפקטיביות שלהם לזיהוי חולים א-סימפוטמטיים הוא נמוך משמעותית, וזו גם אחת הסיבות שקשה מאוד לוותר על חובת בידוד למרות שחלק מהמדינות בסופו של דבר ויתרו עליו, וגם אם הן זולות – מהירות הן לא כל-כך.

יניב חברון: כשאני מסתכל על פיתרון עתידי שיהפוך לסטנדרט – זה די ברור לי שזה לא עניין של קורונה - -

יפעת שאשא ביטון: יניב, ברשותך, אתה מדבר אתנו על פיתרונות עתידיים ואנחנו מדברים על פתיחת השמיים.

יפעת שאשא ביטון: אני מבינה שאתה מדבר על משהו שקשור בעולם הבדיקות.

יניב חברון: נכון.

יפעת שאשא ביטון: הכתובת לשיח - אלא אם יש לך משהו קונקרטי שאנחנו מתייחסים אליו לשבוע הבא, שאנחנו צריכים לפתוח את מערך התעופה אז נשמח לשמוע אבל אם לא, הכתובת שלך היא משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: אתה תצטרך לפעול מולם, אם יש לך רעיון אחר ממה שעלה כאן, כדי לפתור את הפעולה של הבדיקות.

יניב חברון: הדבר היחיד שאני מסתכל עליו זה שהמכרז לזכיינות, כשנכנסים אליו, אני רק רוצה להבין עד כמה זה כן יגביל בעתיד כי כשאני מדבר על עתיד - אני מבין שאתם רוצים לפתוח את השמיים בשבוע הבא, וזה ברור לי שהשמיים בשבוע הבא ייפתחו.

יניב חברון: סטנדרטיזציה לבדיקות או למערך הבדיקות שאתם בודקים – זה לא משהו שבאמת העולם יחיה אתו – אני רוצה להבין שאותו מכרז לא באמת יגביל בעוד שישה חודשים או ארבעה חודשים, ביום שכן יהיו בדיקות סטנדרטיות, הרבה יותר אפקטיביות ממה שאנחנו רואים היום, שלא תהיה שם איזו מגבלה.

יפעת שאשא ביטון: אוקי, זו סוגיה אחרת בצד של הדיון.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא נצלול אליה כי עוד מעט אנחנו צריכים לסיים את הדיון בגלל ישיבות סיעה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נתמקד, ברשותך, בנושא התעופה.

יניב חברון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: גיל חובב, בבקשה.

גיל חובב: אני יושוב-ראש מטה עתיד התיירות.

גיל חובב: אני חושב שאתם מפספסים דבר אחד, יושבת-ראש הוועדה – חברים יקרים, אל תשכחו דבר אחד, שמדובר פה באנשים.

גיל חובב: אתם זורקים פה סיסמאות ועוד לא שמענו שום דבר אמתי חוץ מ"אולי", ו"בקרוב" ו"יהיה" ו"מתי שהוא".

גיל חובב: יש פה 200,000 איש שעסוקים בלחפש פיתרונות ולשרוד כלכלית ומחכים לפתיחת השמיים.

גיל חובב: אל תכניסו סיסמאות באוויר ותנו לאנשים לחיות אחרי שאתם זורים להם חול בעיניים.

גיל חובב: תנו לנו תשובות אמתיות, ואני סומך עליך, כבוד יושבת-ראש הוועדה, שאת לא תוותרי להם.

גיל חובב: תנו תשובות אמתיות איך פותחים את השמיים, מה קורה מחר, תנו לנו אפשרות לכרטס ואל תדברו אתנו רק על תיירות של אזרחי ישראל.

גיל חובב: זאת לא כלכלה אמתית בתחום התיירות.

גיל חובב: מטוס יוצא זה מטוס נכנס.

גיל חובב: אנחנו צריכים את התיירים פה.

גיל חובב: אנשים בעלי גלריות, בעלי אטרקציות, מורי הדרך, מדריכי טיולים – כולם יושבים על הקצה.

גיל חובב: אנחנו דורשים תשובות אמתיות מהשטח.

גיל חובב: אנחנו יודעים לדבר עם השטח.

גיל חובב: הרבה מאוד קבוצות נמצאות פה, מאחורינו, במטה עתיד התיירות, שדורשות תשובות, צריכות תשובות, מגיע לנו תשובות.

גיל חובב: לא למרוח אותנו, אנחנו על הקצה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני מסכימה לחלוטין.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה גיל, אנחנו לצערי הרב צריכים להודות שאנחנו לגמרי שותפים לתחושה בדיון הזה כאן, היום.

יפעת שאשא ביטון: פרופסור חגי לוין, בבקשה, ואחר-כך אאפשר לך דוד, ממש במספר מילים.

חגי לוין: שלום.

חגי לוין: שמעתי את הדברים היום ולצערי, אין פה שום בשורה כדי לפתוח את השמיים, וצריך, חייבים לפתוח רק השאלה היא איך לעשות את זה.

חגי לוין: צריך להיערך בתכנית מקצועית סדורה.

חגי לוין: נגענו בשתי נקודות מרכזיות בנייר העמדה שהנחנו ואנחנו ממשיכים את העבודה בצוות רב-מקצועי בנושא בדיקות המעבדה, איך לעשות אותן נכון.

חגי לוין: כנראה שצריך לעשות שתי בדיקות כדי להפחית את השיעורים לתשובה שבן אדם הוא בכל זאת חיובי אבל מה שצריך לעשות זה תכנית מקצועית סדורה להפחתת הסיכון בכל נקודות המעבר בשדה התעופה.

חגי לוין: צריך שתהיה גם מדיניות וצוות קבוע שעוסק בנושא הזה ופועל בשקיפות, מציג את התכניות ונותן יציבות לכל הגורמים הרלוונטיים, וגם צריך יחידת קצה, יחידת בריאות או יחידה אפידמיולוגית בתוך שדה התעופה.

חגי לוין: אנחנו לא שמענו היום שום תכנית ושום דבר שיכול לעזור להתקדם, אולי יש תכנית נסתרת כזאת, אבל ככה לא נוכל להתקדם.

חגי לוין: זה לא מספיק לזרוק סיסמאות ותאריכים אלא צריך לפעול בצורה מקצועית, ואני יוצא היום בתחושה הרבה יותר קשה ממה שיצאתי מהדיון הקודם - -

יפעת שאשא ביטון: נכון, זה מה שאמרתי.

יוליה מלינובסקי: נכון, נכון.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק מה שאנחנו כולנו מרגישים, פרופסור.

שלמון: אם פרופסור לוין היה מדבר עם עמיתיו למקצוע שיושבים בצוות, אז הוא היה אולי מקבל תשובות ולא אומר דברים לחינם.

יפעת שאשא ביטון: אולי אנחנו גם נקבל תשובות.

חגי לוין: אני יחדש שאנחנו פונים שוב ושוב לכל הגורמים הרלוונטיים - -

שלמון: - - - על הפרופסיה ועל ההתמחות נמצאים בוועדה הזאת ואני תמוה שאתה מדבר ככה.

חגי לוין: אני מבקש לא לקטוע אותי.

חגי לוין: תודה.

שלמון: אני אומר שלצערי, פעם שנייה תוך שבוע, אני צריך להגיב.

שלמון: אנחנו מכירים הרבה שנים ולא נעים לי אבל אתה תוקף את משרד הבריאות בצורה לא ראויה, ואני מוחה על כך.

שלמון: אתה גם יודע, בניגוד אולי לאחרים שיותר קשה להם, מי יושב בצוותים האלה ויש לך גם את הטלפונים האישיים של כולם אז אל תציג את זה ככה.

יפעת שאשא ביטון: אבל דוקטור שלמון, אני חייבת לומר משהו – זה לא רק פרופסור לוין.

יפעת שאשא ביטון: הוא עכשיו שמע את אותו דיון כמונו, אני אמרתי את זה עוד לפני שהוא דיבר – לא רק שאני לא מרגישה שהתקדמנו אלא אני מרגישה הרבה יותר רע ממה שהיה בשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: אני ממש לא תוקפת את משרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: יש פה כל-כך הרבה גורמים שהיו צריכים להתגבש ולהכין מתווה – אמרתם שהמתווה מוכן.

יפעת שאשא ביטון: בשבוע שעבר היה פה נציג של המשל"ט, אם אני זוכרת נכון, שאמר: יש מתווה, תאשרו, בלחיצת כפתור אנחנו יודעים ליישם אותו.

יפעת שאשא ביטון: אמרנו אוקי, ניתן לקבינט, ניתן לפוליטיקה, ניתן לכל מי שרוצה להתגלגל בגלגלים שלו ותוך שבוע יביאו לנו את הדברים לשולחן הדיונים.

יפעת שאשא ביטון: אין מתווה היום.

יפעת שאשא ביטון: אתם לא יודעים להגיד לי איזה מדינות, אתם לא יודעים לתת לי נתונים לגבי ההדבקה של כל מי שנכנס לכאן והיה בבידוד ובסופו של דבר היה מאומת.

יפעת שאשא ביטון: אתם לא יודעים לומר לנו על נקודה אפידמיולוגית, כן או לא, בשדה התעופה.

יפעת שאשא ביטון: אתם לא יודעים לומר לנו על המכרז - -

שלמון: אני חושב שעל כל הדברים אני יודע לענות, כולל גם על הנקודה האפידמיולוגית, שזה נזרק כברווז בשבוע שעבר ולאחר מכן, דיברתי עם הרופאה של המחוז – כרגע, בהיקף הפעילות, אין הצדקה להציב את - -

יוליה מלינובסקי: אבל אנחנו רוצים לדעת - - - זו בדיוק השאלה.

שלמון: רגע, ברשותכם, העמדה המקצועית שלנו, שלשכת בריאות מרכז שיושבת ברמלה - -

יוליה מלינובסקי: אדוני, אנחנו רוצים להקדים - - -

שלמון: - - שיושבת רבע שעה משדה התעופה, יודעת לתת מענה מלא.

שלמון: היה ויהיה צורך אפידמיולוגי יותר רחב, לשכת הבריאות תעמיד אנשים ספציפיים שזה תפקידם.

שלמון: לא נקים עוד מחוז בישראל, יש מספיק מחוזות וגם ככה יש שישה מחוזות של משרד הבריאות, לא צריך מחוז בנתב"ג.

שלמון: לגבי המספרים, אני אומר שוב – אני מצטער, אני אראה איך מעביר לך אותם.

שלמון: יש מספרים מובהקים, לדעתי גם פומביים, של כל אדם חולה שנכנס לישראל.

שלמון: לגבי המתווה – יש פה אולי עניין מסוים שבסופו של דבר המתווה עדין לא הוצג בפירוט לקבינט ולכן לא נכון לרדת איתו לרזולוציה מאוד קטנה לפני שזה הוצג להם אבל האמיני לי, כפי שאמר לך המשל"ט וכפי שאמר לך מנכ"ל רת"א, יש מתווה מסודר שיכול להיות מופעל באופן מיידי.

יפעת שאשא ביטון: מה הבעיה להציג אותו פה?

יפעת שאשא ביטון: יכול להיות שהיינו מתייחסים אליו ואז הקבינט היה יכול לקבל את ההתייחסות.

יפעת שאשא ביטון: תראו, אם לא רוצים להציג את הדברים בכנסת כי לא רוצים לחשוף אותם או כי לא בא להם שהדברים יצאו מכאן – זה חמור.

יפעת שאשא ביטון: ואם אין נתונים ואין תשובות לדברים שאנחנו שאלנו – זה גם חמור .

יפעת שאשא ביטון: איך שאני לא מסתכלת על זה, אנחנו עומדים בסיטואציה מאוד בעייתית.

יוליה מלינובסקי: אנחנו תוקפים את הדוקטור שהוא לא אשם.

שלמון: אני אמנם השליח פה, ותמיד השליח אשם אבל.

שלמון: ..

מיקי לוי: אנחנו לא רוצים להרוג אותך אבל השר שלך, שידע שמי שאמור לפקח על פעולות הממשלה זה הכנסת, זה המקום הזה.

מיקי לוי: אבל יש לי בקשה אליך: - -

יפעת שאשא ביטון: אגב, אני לא בטוחה שזה השר שלו.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לכם את זה פה בגילוי לב – אני לא בטוחה שזה שר הבריאות שמונע את ההצגה של הדברים כאן, בכנסת, אבל אני בהחלט רואה את זה בחומרה שהממשלה כממשלה, לא מוכנה לחשוף את הדברים כאן, בשולחן הדיונים.

יפעת שאשא ביטון: ואם היא לא חושפת אותם כי אין נתונים – אז כמו שאמרתי, גם זה חמור.

יפעת שאשא ביטון: איך שאנחנו לא מסתכלים על זה, זה מה שפוגע בסופו של דבר באמון הציבור.

יפעת שאשא ביטון: מי שישב וראה את הדיון היום, אני חושבת שלגמרי הפסדנו אותו.

יפעת שאשא ביטון: אם הוא היה בחצי דרך אתנו, אז עכשיו אנחנו לגמרי - - -

מיקי לוי: אבל יש לי בקשה, גברתי היושבת-ראש, כך נהוג גם בכספים, כך נהוג בכלכלה, כך נהוג בוועדות שאני חבר בהן: אתה לא רוצה לתת לנו?

מיקי לוי: אני מבקש שהוא יעביר את זה אליך לשם ביקורת לסיבוב הבא.

מיקי לוי: הכנסת חייבת לפקח על הפעולות.

מיקי לוי: זה בלתי אפשרי.

מיקי לוי: אתם נותנים לנו לצאת מהישיבה הזאת אחרי שעמלנו כל-כך הרבה.

מיקי לוי: אני, אישית, חודש וחצי נמצא בפגישות עם כל הגורמים ואנחנו מחכים לישיבה הזאת וכולנו יוצאים במפח נפש כי לא עשינו כלום בישיבה הזאת, בזבזנו את זמננו.

מיקי לוי: אני מבקש להעביר את זה ליושבת-ראש לשם הביקורת.

יפעת שאשא ביטון: דוד, אתה רוצה ממש במשפט?

יפעת שאשא ביטון: לא צריך לחזור על דברים שנאמרו.

דוד שפרכר: אני בכל זאת חייב להעמיד כמה דברים על דיוקם.

דוד שפרכר: אני שוב חוזר על זה שאני עורך-דין בלגי וישראלי, מומחה ברגולציה תעופתית בין-לאומית ובעיקר אירופאית.

דוד שפרכר: לא בכדי אנחנו ביקשנו לקבל את הרשימה של המדינות הירוקות, וכל מיני דברים פורסמו בעיתונות, ונציג של משרד החוץ חזר על מדינה אחת שגם פורסמה בעיתונות – בולגריה.

דוד שפרכר: אני מחזיק פה בנתונים הרשמיים של האיחוד האירופי מיום שישי האחרון – מספר הנדבקים בקוביד 19 ל-100,000, ומה אני רואה?

דוד שפרכר: בולגריה – 40.9.

שלמון: בולגריה לא ברשימת המדינות הירוקות.

דוד שפרכר: זאת הרשימה הרשמית של האיחוד האירופי כפי שנמסרה לי - -

שלמון: עורך-הדין, אני אומר לך שכרגע, לפי רמת התחלואה הנוכחית השבוע – בולגריה לא ברשימה.

קריאות: אבל הוא אמר עכשיו - - -

דוד שפרכר: אבל משרד החוץ אמר זאת.

דוד שפרכר: כמו כן, אתה אמרת קנדה – אין בעיה, ישראלים יכולים להיכנס.

דוד שפרכר: הלכנו לבדוק – קנדה אוסרת על כניסת זרים אלא במקרים מאוד מיוחדים.

דוד שפרכר: זה החוק הקנדי.

דוד שפרכר: אני מוכרח לומר שאחרי הדיון של שבוע שעבר יצרתי קשר עם המשרד שלכם, וניסינו בכל מיני דרכים ליצור קשר כדי בסך הכל שאולי תשתמשו טיפה בידע של אנשי המקצוע כמונו.

דוד שפרכר: אני חייב להזכיר שאני כבר תשע שנים מייעץ לחבר הכנסת טיבי בנושא חוקי תעופה, אני אורח קבוע בוועדת הכלכלה ועבור החוק הזה, אני נמצא כל הזמן בקשר עם האיחוד האירופי בבריסל כדי לדווח על החוק הישראלי.

דוד שפרכר: אני הצעתי, בהתנדבות, את תרומתי, כדי לסייע ולעזור בכל הדברים האלה.

דוד שפרכר: כלומר, גם מבחינת היחסים מול האיחוד האירופי, שהם לא יחסים הרמטיים מכיוון שכידוע, נכון שיש כרגע איסור על ישראלים להגיע לאיחוד האירופי אבל מדובר בהמלצה ולא בחוק.

דוד שפרכר: לכן, יש אפשרות למשא ומתן מול מדינות וגם מול האיחוד האירופי, ואני הצעתי את העזרה שלי אבל עד היום, אף אחד לא הסכים בכלל לדבר אתם וזה כל-כך חבל.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, דוד, על הדברים הבאמת חשובים, ואני אומרת את זה בלי שמץ של ציניות.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שייטב אם נגייס את כל הכוחות שיכולים לעזור לנו במציאות הזאת, במיוחד שאנחנו לא ממסחרים פה אף אחד והכל ברמה של שיח והתנדבות.

יפעת שאשא ביטון: מידן, יש לך משהו להוסיף מעבר למה שהעלית בדיון הקודם, של המצוקה של הטייסים, שחסרות להם שעות ואז הם - -

מידן בר: זה ייקח לי פחות מדקה – תראו, מה שיקרה פה זה שכוחות השוק ישיגו את הרגולציה.

מידן בר: מי שצריך להגיע מניו-יורק בתכנית "מסע", החרדים וכולי – יגיע.

מידן בר: אני לא יודע אם הוא ישהה פה בבידוד למרות שהוא חייב.

מידן בר: מי שצריך לנסוע לאומן – ייסע, ואנחנו נמשיך לדבר פה וזה בסדר.

מידן בר: הטייסים, לצורך העניין - -

אליהו ברוכי: הלוואי והמצב היה כמו שאתה אומר.

אליהו ברוכי: לידיעתך, זה גם שם לא ככה.

אליהו ברוכי: הלוואי שזה היה ככה.

מידן בר: הטייסים בימים הקרובים - -

אליהו ברוכי: העיקר לזרוק מילים.

מידן בר: הטייסים בחברות הטייסים בימים הקרובים - -

יוליה מלינובסקי: - - -

מידן בר: - - יאבדו את הרישיונות שלהם.

מידן בר: והדבר האחרון שאני רוצה להגיד: בסוף, חברת תעופה, עם כל הכבוד, זה לא חנות בגדים או דוכן מזון.

מידן בר: זה לוקח שבועות, לא מאוד רבים, אבל שבועות להניע אותם.

מידן בר: אני אומר שבסוף, אם יש מתווה – מה זה משנה אם יש מתווה ואף אחד לא מכיר אותו ואף אחד לא יודע עליו והוא לא מפורסם.

יפעת שאשא ביטון: חמישה ימים לפני תאריך היעד.

מידן בר: ב-16 בחודש, חוץ ממה שיקרה, שה-15 יהיה לפניו, אני חושב שצריך לקיים פה דיון נוסף, לחייב להציג את המתווה הזה.

מידן בר: אני חושב שיש את הכוח לעשות את זה פה, בחדר הזה, ולפרסם אותו לציבור כי אני אומר לכם שלא המציאו, גם לא משרד הבריאות ויש לי המון הערכה אליו, לא המציאו שום דבר.

מידן בר: לוקחים בדיוק את המתווה שקורה במדינות אחרות באירופה, קורה בארצות-הברית, ופשוט עושים לו התאמה לישראל.

מידן בר: אנחנו לא ממציאים פה.

מידן בר: הקורונה לא נולדה פה והיא לא תמות פה, זה קורה בכל העולם.

מידן בר: עכשיו, אם הדיון פה על תעופה – חבר'ה, אין מה לעשות, יש עשרות טיסות ביום יותר.

מידן בר: כל יום יותר.

מידן בר: אמריקה אדומה, גם ישראל אדומה.

מידן בר: בלגיה, ודוד יודע, כל יומיים מזיזה מדינה מפה, מדינה משם, בשביל שאפשר יהיה לטוס.

מידן בר: אני אומר לכם שהתעופה היא הפיתרון.

מידן בר: לא יכול להיות שאנחנו מקום 20 בתחלואה – זאת אומרת, יש 180 מדינות שהתחלואה יותר נמוכה מבישראל ואנחנו לא מקבלים אותן?

מידן בר: אנחנו לא מטיסים לא אזרחות של אנשים ולא צבעים של מדינות.

מידן בר: אנחנו מטיסים נוסעים בריאים.

מידן בר: אפשר להטיס נוסעים בריאים.

מידן בר: לבדוק אותם, המטוס הוא סביבה כמו חדר ניתוח והיא בריאה, ולבדוק אותם אחר-כך.

מידן בר: אתם מתעסקים פה באזרחות, בצבעים, אנחנו הרי נשב פה גם עוד חודשיים.

יפעת שאשא ביטון: לא, אני אגיד לך מה יותר אבסורד – מתעסקים פה בדרכון.

יפעת שאשא ביטון: אמרו פה קודם, אני לא רציתי להציף את זה כי זה באמת מגוחך אבל אם יש לך דרכון אחר שדרכו אתה יכול לאכוף את ההגבלה כאילו הדרכון הוא זה שמגן עליך בריאותית, אז זה עובד.

יפעת שאשא ביטון: הדברים פה עקומים, פשוט עקומים בהתנהלות שלהם.

מידן בר: אז משפט אחד לסיום – חוץ מלהסכים אתך, אבל זה לא מקדם אותנו לשום דבר.

יוליה מלינובסקי: מקדם, מקדם.

יוליה מלינובסקי: הדיונים האלה מקדמים.

מידן בר: אי אפשר לשבת ולהגיד מה לא בסדר, יש מספיק.

מידן בר: אני אומר שאפשר לקיים דיון נוסף ב-16, לדבוק בתאריך הזה, ולהציג את המתווה.

מידן בר: אפשר לפרסם לציבור כי אנחנו מבינים היום שלחץ ציבורי של אנשים שרוצים להשתמש בשירותים ציבוריים כמו תעופה ותיירות – עובד.

מידן בר: ולכן, אי אפשר לשמור את המתווה הזה בכספת.

מידן בר: פרסמו אותו לציבור, הציבור יעזור לנו להסדיר אותו.

מידן בר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: הדברים ברורים, אנחנו לגמרי מסכימים וזה כן מקדם אותנו כי בסופו של דבר דיברת על הלחץ, אז הלחץ יבוא מפה.

מידן בר: סליחה, 15,000 נוסעים נכנסו לישראל בחודש הראשון, ומתוכם רק 130 התגלו חיוביים, וזה נתון של רשות שדות התעופה, מתוך 15,000 ואף אחד לא יודע אם הם נדבקו בטיסה.

מידן בר: כלומר, הטיסה היא לא ספינת קורונה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: המשנה לראש המל"ל, איתן בן דוד, גם ביקש להתייחס ואני יודעת שהוא גם מרכז את הנושא הזה אז בבקשה, איתן.

איתן בן דוד: גבירותי ורבותי, חברי הכנסת, הקשבתי לכל הדיון.

איתן בן דוד: השאלה היא – ראשית, אני מכיר פה את כל האנשים על המסך, עם רובם דיברתי וקיבלתי כמעט כל מתווה אפשרי.

איתן בן דוד: בדקנו המון סוגי בדיקות, הדברים כולם נעשים ונבדקים.

איתן בן דוד: צריך לציין דבר אחד – שאלתם מה השתנה מהדיון הקודם?

איתן בן דוד: מה שהשתנה זה שהקבינט אישר מתווה - -

יפעת שאשא ביטון: איזה מתווה הוא אישר?

יפעת שאשא ביטון: למה לא מציגים אותו?

איתן בן דוד: עד היום, העסק היה סגור לחלוטין וכל ישראלי שטס לחו"ל נדרש לבידוד בארץ של 14 יום.

איתן בן דוד: הנושא הזה הולך להשתנות בהדרגה, בזהירות.

איתן בן דוד: אנחנו עדין מדינה עם רמת תחלואה גבוהה.

יוליה מלינובסקי: מתי זה קרה?

איתן בן דוד: אמרתי את זה גם בשבוע שעבר, שרמת התחלואה פה היא מהגבוהות בעולם.

איתן בן דוד: אין הרבה מדינות שכרגע ברמת תחלואה כזאת בעולם פר מיליון נפש.

איתן בן דוד: אי אפשר להשוות אותנו לארצות-הברית או לבריטניה.

איתן בן דוד: פר מיליון נפש, מדינת ישראל היא מדינה אדומה.

איתן בן דוד: ולכן, חשבנו וזו הבשורה – לצאת עם מתווה למדינות ירוקות, שמדינת ישראל יכולה להגדיר אותן כמדינות ירוקות על-פי הקריטריונים של משרד הבריאות, ולאפשר לישראלים לצאת לשם ולחזור ללא חובת בידוד, וזה חשוב.

איתן בן דוד: זה ראשית הצירים - -

יפעת שאשא ביטון: אז איפה זה?

איתן בן דוד: - - אנחנו במקביל בודקים, ואני בטוח שגם מהמדינות האלה בסופו של דבר נכניס גם אזרחים של אותה מדינה בסוגיות הדדיות כאלה ואחרות - -

קריאות: - - -

איתן בן דוד: רגע, אתם מפריעים לי עם כל ההתפרצויות, זה זום, בכל זאת.

איתן בן דוד: ולכן, זה השלב הראשוני.

איתן בן דוד: הרשימה הזאת משתנה כל יום.

איתן בן דוד: תראו, אנחנו מסתכלים גם על מה שקורה בעולם – העולם כולו מבולבל.

איתן בן דוד: אתם חושבים שרק מדינת ישראל מתייחסת לנושאים האלה ונמצאת בבלבול?

איתן בן דוד: תסתכלו על הרשימה, מי שעוקב, אני בטוח שאנשי התעופה ואנשי התיירות עוקבים כל יום – רק אתמול בריטניה חייבה את הנוסעים מבלגיה ואנדורה ב-14 ימי בידוד.

איתן בן דוד: נורבגיה רק אתמול חייבה את כל המבקרים שמגיעים אליה מצרפת, שבדיה וצ'כיה בבידוד של 10 ימים.

איתן בן דוד: שוויץ חייבה רק שלשום את כל מי שמגיע שאינו מאמנת "שנגן" בבידוד של 10 ימים.

איתן בן דוד: כל יום מדינות מפרסמות רשימות חדשות של הגבלות, וזה ממש ברמה היום-יומית, וגם אנחנו.

איתן בן דוד: אנחנו, עם רמת התחלואה הגבוהה בישראל, כרגע מדינה אדומה ולכן, גם מדינות ירוקות, כמו שאמרתם, מה לעשות?

איתן בן דוד: חלקן לא רוצות לקבל ישראלים כרגע וזה רק בגלל רמת תחלואה, זה לא בגלל סוגיית הדרכון, ומי שכן, יצטרך כמובן בדיקות.

איתן בן דוד: עכשיו, יש פה הרבה מאוד סוגיות רוחב שמשרד הבריאות – ועוד פעם, אני לא איש של משרד הבריאות אבל גם משרד הבריאות בודק סוגיות רוחב יחד אתנו.

איתן בן דוד: למשל, כל מי שמצדד בבדיקות, ואני מצדד בבדיקות חד-משמעית – בסופו של דבר נגיע למתווה כמו הרבה מדינות בעולם, שעושות בדיקות לפני הנחיתה בישראל ואחרי הנחיתה בישראל עם מספר מצומצם אולי של ימי בידוד, ואנשי עסקים ותיירים יוכלו להיכנס.

איתן בן דוד: יחד עם זאת, אזרחים ישראלים שאלו אותי: רגע, למה רק תיירים?

איתן בן דוד: למה אנחנו, בישראל, מחויבים בידוד אם אפשר לעשות שתי בדיקות ולשחרר אותנו אחרי יומיים, שלושה?

איתן בן דוד: אז יש תשובות גם לזה אבל בכל זאת, יש פה בעיות רוחביות.

יוליה מלינובסקי: כן, אבל אמרת שהמתווה אושר בממשלה.

יפעת שאשא ביטון: לא, על ה-14 יום בידוד אבל זה לא מה שאנחנו רוצים.

איתן בן דוד: אז אני רוצה לסכם את זה, גברתי היושבת-ראש: ראשית, הקבינט אישר את המתווה והסמיך את שרי הבריאות והתחבורה לסיים את המתווה העיקרי.

איתן בן דוד: כרגע, כמו שאמרו נציגי משרד הבריאות ונציגי משרד התחבורה ומנהל רת"א, שהנושאים המשפטיים, כדי לסגור את הצווים, ממש בסגירות אחרונות בימים הקרובים.

איתן בן דוד: אנחנו מקווים שבשבוע הבא אכן המתווה ייצא לדרך עם מדינות ירוקות.

איתן בן דוד: יכול להיות שעוד לא נראה נהירה, עוד לא נראה קבלה אבל בסוף בסוף אזרחים יוכלו לצאת למדינות ירוקות ולחזור ללא בידוד.

יוליה מלינובסקי: אתם עדין לא סגורים על עצמכם אם כן בדיקות או לא בדיקות.

יוליה מלינובסקי: נציג משרד הבריאות אומר שלא צריך, אתה אומר שכן.

יוליה מלינובסקי: אתם לא סגורים ביניכם.

שלמון: אני אמרתי דברים ברורים.

איתן בן דוד: רגע אשר, אל תפריע.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה רגע להיות עם איתן, ואני לגמרי אתך: אתה אומר שיש מתווה?

יפעת שאשא ביטון: איפה הוא?

יפעת שאשא ביטון: אתם מדברים על זה שהמתווה יצא בשבוע הבא לדרך?

יפעת שאשא ביטון: איזה מתווה יצא לדרך בשבוע הבא אם היום אנחנו ביום שני, ואף אחד לא יודע להגיד לי פה על איזה מדינות מדובר, מה המתווה האמור?

יוליה מלינובסקי: מה עם הבדיקות?

יוליה מלינובסקי: כן בדיקות, לא בדיקות?

יפעת שאשא ביטון: אתם מדברים הכל בעלמא.

יפעת שאשא ביטון: לפחות תגידו: תקשיבו, לא מתאים לנו לשים את זה על שולחן הכנסת.

קריאות: - - -

איתן בן דוד: חברת הכנסת מלינובסקי, כמה פעמים אנחנו צריכים להגיד שהמתווה הזה הוא למדינות ירוקות ללא צורך בבידוד לאזרחים ישראלים בלבד?

איתן בן דוד: עוד לא מדובר על סוגית הבדיקות?

איתן בן דוד: אנא, אני רוצה לחזור על זה, אמרנו את זה גם בשבוע שעבר וזה כתוב בפרוטוקולים.

איתן בן דוד: אנחנו דיברנו על יציאה של אזרחים ישראלים למדינות ירוקות שנקבע – יש 10, 15, הרשימות הולכות ומשתנות כל יום.

איתן בן דוד: האזרחים שיצאו למדינות האלה יחזרו ללא בדיקות.

איתן בן דוד: עד כאן, זה המתווה.

איתן בן דוד: השלב הבא שעליו אנחנו - -

יוליה מלינובסקי: וללא בידוד.

איתן בן דוד: - - עמלים ועוד לא סיכמנו אותו ברמה המקצועית – זה כמובן משרד הבריאות בעיקר – את הדרישות של משרד הבריאות לסוגית הבדיקות.

איתן בן דוד: אנחנו נגיע אליו, הוא יהיה, הוא יהיה בזמן קצר מאוד.

איתן בן דוד: אני בטוח שכבר עד כינוס הוועדה הבאה גם משרד הבריאות יוכל לדווח על סוגית הבדיקות הנהוגות פחות או יותר כמו בעולם.

איתן בן דוד: משרד הבריאות כבר יצא השבוע להקמת מעבדות חדשות נוספות.

איתן בן דוד: אני בטוח שיפתחו פה מעבדות, אני רואה פה לא מעט חברים שכבר שוחחתי אתם.

איתן בן דוד: לא מעט מעבדות פרטיות יפתחו בישראל, גם בנתב"ג וגם ברחבי הארץ, שיאפשרו בידוק לישראלים כשהם יוצאים לחו"ל וגם כשהם חוזרים מחו"ל, עם או בלי מספר ימי בידוד.

איתן בן דוד: הדברים האלה יקרו, אנחנו לא ממציאים את הגלגל, אנחנו לא היחידים בעולם.

איתן בן דוד: אתם הרי יודעים שעד היום מדינת ישראל התקשתה מאוד בסוגית הבדיקות.

איתן בן דוד: נכון, כבר השתפרנו מאוד ויש פה 25,000 או 30,000 בדיקות ביום - -

יפעת שאשא ביטון: אוקי איתן, אבל זה לא רלוונטי.

איתן בן דוד: - - אבל אנחנו רוצים כפול.

איתן בן דוד: התעופה תכניס פה אלפי בדיקות נוספות ולכן, משרד הבריאות מעט חשש להקצות אלפי בדיקות לנוסעים והיוצאים לחו"ל על חשבון התחלואה בארץ, שהיא כרגע המרכזית ביותר עבורנו.

איתן בן דוד: תסכימו איתי שהתחלואה בארץ זאת הבעיה המרכזית בישראל.

איתן בן דוד: ולכן, להקצות עשרות אלפי בדיקות על חשבון הבדיקות שניתנות לקהילה בישראל, זה מעט בעייתי אבל אנחנו נעשה את זה.

איתן בן דוד: בשביל זה יצאו מכרזים חדשים, יכול להיות שזה ייקח עוד מספר שבועות - -

יפעת שאשא ביטון: איתן, תעשה רגע קאט.

יפעת שאשא ביטון: אני אגיד לך מה מטריד אותי – עזוב את הסיפור של הבדיקות והקושי והאתגרים, הכל בסדר.

יפעת שאשא ביטון: גם לא אמרתי לכם שתפתחו מחר בבוקר אם אתם חושבים שלא צריך לפתוח אבל בואו תגידו את הדברים.

יפעת שאשא ביטון: לא יכול להיות שיוצאים החוצה כבר שבועיים ואומרים: אנחנו פותחים את השמיים, פותחים את השמיים, אחר-כך יוצאים עם תאריך 16 לחודש.

יפעת שאשא ביטון: היום אנחנו שומעים שהדברים דינמיים ומשתנים כל יום ואני מסכימה אתך, הם משתנים כל יום, ותסכים איתי שגם אחרי שיאשרו מתווה ב-16 לחודש או ב-20 לחודש, עדין יהיו שינויים והתאמות כל הזמן אבל כן יפרסמו את המתווה, וכן יפרסמו את המדינות.

יפעת שאשא ביטון: מה שמטריד אותי, איתן, זה שהיום, כשאנחנו שבוע אחרי הדיון הקודם, לא מסוגלים לבוא ולשים לי פה על השולחן את המדינות שעליהן מדובר.

יפעת שאשא ביטון: אתה יודע מה?

יפעת שאשא ביטון: שחושבים שהן אלה שיהיו זמינות לצורך העניין ב-16 לחודש, לשים כוכבית ולומר שיכול להיות שזה ישתנה.

יפעת שאשא ביטון: דברו עם הציבור.

יפעת שאשא ביטון: דברו עם הציבור, תסבירו לו את מה שאפשר להסביר - -

איתן בן דוד: גברתי יושבת-הראש, יפעת, אני מבטיח לך שאם היינו עכשיו בדיון סגור עם חברי הוועדה או אתך, האנשים פה היו מציגים גם את רשימת המדינות.

איתן בן דוד: מכיוון שמדובר בדיון פתוח, שהנושא לא הושלם בקבינט והוא יושלם כנראה ביום רביעי או חמישי, הם לא רוצים לפתוח לציבור לפני שראש הממשלה סיכם את העניין.

איתן בן דוד: את מכירה את זה, את היית שרה וזה מעט מורכב.

יפעת שאשא ביטון: זה מה שאמרתי – תגידו מראש שאתם לא רוצים לחשוף את זה.

איתן בן דוד: - - אנחנו לא רוצים בדיון פתוח לחלוטין, שאולי ייצא עוד דקה לציבור או כבר יוצא לציבור – אנחנו רוצים להשאיר את זה להחלטת הקבינט הסופית.

איתן בן דוד: יש רשימה מסודרת מאוד של 10 או 15 או יותר מדינות - -

יפעת שאשא ביטון: אני רק יכולה להצטער על זה שזה לא מגיע אלינו.

איתן בן דוד: - - אתם מכירים את המדינות האלה, דיברנו עליהן בשבוע שעבר, אין פה הפתעות.

איתן בן דוד: אין ישראלי שלא מכיר מי המדינות הירוקות כרגע בעולם, עם ניו-אנס כזה או אחר.

יפעת שאשא ביטון: כן, אבל אמרתם שלא כולם מוכנים לקבל אותנו.

אליהו ברוכי: יפעת, לפי מה שהוא אומר – אפשר לפשט את הדברים.

אליהו ברוכי: הוא אומר שהחלטה עקרונית שלנו זה מדינות ירוקות, מה שמוכר בעולם כמדינות ירוקות.

יפעת שאשא ביטון: לא, אבל לא בהכרח מדינות ירוקות מוכנות לקבל אותנו.

איתן בן דוד: אז מה נעשה עם המדינות - - -

יפעת שאשא ביטון: איתן, אני לא באה בטענות ואומרת:

יפעת שאשא ביטון: אז מה נעשה עם אלה שלא רוצים לקבל אותנו.

יפעת שאשא ביטון: אני בסך הכל רוצה שהדברים יהיו בשקיפות, אני בסך הכל רוצה שהדברים יהיו על השולחן, אני רוצה שנדבר עליהם.

איתן בן דוד: אז אני ממש לא יודע מה יותר שקוף מזה.

איתן בן דוד: אני אומר עוד פעם: יש לנו רשימה, שאני מוכן לשבת אתך אחרי הישיבה הזאת - -

יוליה מלינובסקי: רגע, אבל בשבוע שעבר אמרת לנו - -

איתן בן דוד: - - זה לא הבעיה.

איתן בן דוד: מה שאני אומר, שאנחנו נאפשר ונביא את זה מסודר מיד כשזה יאושר, שאלה המדינות ונצא לדרך.

איתן בן דוד: חברות התעופה הישראליות הן לא לבד.

איתן בן דוד: אגב, אמרנו גם - -

יוליה מלינובסקי: בשבוע שעבר הם אמרו פה בדיון שהם בכלל חושבים שלא צריך מעבדה בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: כן, אבל עכשיו את לוקחת אותנו לדיון - -

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לשמוע את זה מהמל"ל כי היום המל"ל מחליט לנו על הכל.

יוליה מלינובסקי: אדוני, בשבוע שעבר אתה אמרת שלא צריך מעבדה בנתב"ג.

יוליה מלינובסקי: זה השתנה?

יוליה מלינובסקי: צריך?

איתן בן דוד: אני אסביר לך: המעבדה, אם היא תהיה בנתב"ג או בלוד או בתל-אביב – זה פחות קריטי.

איתן בן דוד: זה לא שאני לא רוצה מעבדה, היא יכולה להיות בנתב"ג.

איתן בן דוד: היא לא חייבת להיות דווקא בנתב"ג.

יוליה מלינובסקי: בטח שהיא חייבת להיות בנתב"ג.

יוליה מלינובסקי: אנשים באים בטיסה, בנתב"ג אתה עושה להם בדיקה, הם מחכים לתוצאה והולכים לדרכם.

יוליה מלינובסקי: בוודאי שזה צריך להיות בנתב"ג.

יוליה מלינובסקי: מה, תתחילו לעשות פקקים בכבישים כדי להביא את הדגימות האלה?

יוליה מלינובסקי: ברור שזה בנתב"ג.

יוליה מלינובסקי: אני אגלה לך – במדינות עולם שלישי - -

שלמון: חברת הכנסת מלינובסקי, לא יהיה.

שלמון: לא מדובר - -

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, כשנגיע לקטע של המעבדות – אנחנו כל-כך רחוקים משם עכשיו.

יוליה מלינובסקי: מדינות עולם שלישי מסוגלות להקים מעבדות לבדיקת קורונה בנתב"ג.

שלמון: אנחנו לא - - -

יוליה מלינובסקי: אנחנו כנראה מדינת עולם רביעי בכלל.

איתן בן דוד: חברת הכנסת מלינובסקי, אל תכעסי עלי.

איתן בן דוד: אני רק אומר שאם למשל על-פי קביעת משרד הבריאות – בואי ניקח את זה כרפרנס, הוא מחייב בדיקה 72 שעות והוא מגיע.

איתן בן דוד: יכול להיות שהוא יגיד שברגע שהוא מגיע לישראל תראה לי את הטופס – אגב, הוא יעלה לטיסה אחרי שהוא אישר שהוא נבדק 72 שעות מראש, הוא ינחת בישראל, יאשרו שהוא אכן עשה בדיקה ויגידו לו: צא לבידוד של יומיים, שלושה, ארבעה, ותעשה בדיקה נוספת.

איתן בן דוד: יכול להיות שזה המתווה.

איתן בן דוד: תני לרופאים לנהל את זה ולמשרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: אז יכול להיות שזה המתווה - - - אבל עוד שבוע אתם פותחים את השמיים ואף אחד לא יודע.

יוליה מלינובסקי: מצוין.

יוליה מלינובסקי: אנחנו במצב מצוין, גברתי היושבת-ראש.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת.

יפעת שאשא ביטון: כשאת אומרת שבעוד שבוע פותחים את השמיים – הם בכלל לא בטוחים, אגב.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת קוז'ינוב, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: רק לדייק באיזו סוגיה – אתם אמרתם, גם דוקטור שלמון אמר, שיש תחלופה ממדינה ירוקה למדינה אדומה כל הזמן, כל הזמן המעבר הזה.

אנדרי קוז'ינוב: מה קורה, נניח שאתם פותחים ויש מקרה שתוך כדי שהייה בחו"ל, הסטטוס של המדינה משתנה מירוק לאדום, ואז הבן אדם צריך לחזור לארץ?

אנדרי קוז'ינוב: האם חשבתם גם על זה?

שלמון: האדם יחזור, ולצערנו הכללים של מדינה אדומה יחולו עליו.

שלמון: אתן לכם דוגמה – טסת לאי במדינה ים-תיכונית שמוגדרת ירוק – אני רוצה להיות ברור – ויום למחרת הטיסה הסתבר שיש התפרצות מאוד גדולה של תחלואה באותו אי ואתה תחזור ארצה – הכללים שיחולו עליך הם כללים של מדינה אדומה.

אנדרי קוז'ינוב: אוקי.

אנדרי קוז'ינוב: רק היה חשוב להבין.

יוליה מלינובסקי: גברתי היושבת-ראש, לפי דברי סגן יושב-ראש המל"ל, כפי שהוא דיבר כרגע, שהם עוד לא סגורים בקטע של המדיניות של הבידודים והבדיקות ולכאורה יש כבר מתווה שלא קיים, ובעוד שבוע, לכאורה, יש לנו פתיחת שמיים, אני חושבת שלכל הנמצאים בחדר ברור שהמצב אחר לחלוטין.

יפעת שאשא ביטון: אז ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון הלא-ברור הזה, ואני אחזור על מה שאמרתי: אני מבינה מאיתן שיש מתווה, אמרו את זה גם בשבוע שעבר – אם הסיפור הוא שלא רוצים לחשוף את המתווה פה, בכנסת, זה חמור כי בסוף אנחנו מתווכים את זה לציבור והציבור מסתכל עלינו.

יפעת שאשא ביטון: אם הסיפור הוא שזה לא שלא רוצים לחשוף אלא פשוט אין מתווה או שאין נתונים או שאין תשובות לכל מה ששאלנו – גם זה חמור כי לפני שבוע יצאו ופרסמו שב-16 לחודש יש צפי לפתיחת עולם התעופה, ויוצא שפשוט הטענו את הציבור.

יפעת שאשא ביטון: אז אני כבר לא יודעת באיזה מהאפשרויות אני בוחרת, אני רק רוצה לומר דבר כזה: אנחנו נקיים דיון ביום שני הבא ושוב נדרוש את הנתונים, ואנחנו מבקשים אותם מראש, גם את הנתונים לגבי הנכנסים שהיו בבידוד, כמה מתוכם באמת נמצאו כמאומתים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נבקש עדכון לגבי המכרז שדיברת עליו, מתי הוא נסגר, באיזה סטטוס הוא נמצא כדי שהדברים יהיו יותר בוודאות.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לדעת בדיוק מי המדינות העתידות בכל מתווה שיהיה, בין אם הוא כבר יצא לפועל, ואני מאוד מקווה שכן למרות שאני לא מצליחה לראות עכשיו, וגם אם לא – מי המדינות שמדובר בהן, מה קורה כשנכנסים למדינה ירוקה, מי נכנס, האם זה עדין רק ישראלים?

יפעת שאשא ביטון: את כל התשובות האלה אנחנו מבקשים ליום שני הבא כדי שאנחנו נוכל לצאת מדיון עם קצת יותר אינפורמציה ממה שאנחנו יוצאים היום.

שלמון: אני אעביר את הבקשה ללשכת השר, אני מציע גם שתעבירו את הסיכום - -

יפעת שאשא ביטון: והתו הכחול שביקשנו.

שלמון: כל הדברים האלה נמצאים בלשכת השר, אני מבקש שתעבירו - -

יוליה מלינובסקי: ומתי אתם מתכוונים להקים יחידה אפידמיולוגיות בנתב"ג.

שלמון: לא מתכוונים.

שלמון: התשובה להערכתנו היא שלא צריך ולהערכתי גם לא נקים אלא אם יהיה שינוי מהותי.

שלמון: אין הצדקה עניינית להקים יחידה אפידמיולוגית בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: בסדר.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו מבקשים גם את התו הסגול, ואני רוצה בקשה: משום הדברים ממילא לא סגורים ועוד אפשר לדון בהם, שכן יהיה דיון לא רק בנושא של ממדינה למדינה אלא פר אנשים, ודיברנו על זה גם בדיון הקודם, שאנחנו נבדוק את האנשים שנכנסים ויוצאים ולא את ה"מדינות" שנכנסות ויוצאות, וכאן המקום של הבדיקות הוא כן משמעותי.

יפעת שאשא ביטון: אז צריך לחשוב איך עושים את זה נכון כדי שנוכל באמת לקבל כל אחד, ושזה ייפתח לא רק לישראלים.

יפעת שאשא ביטון: ואגב, פה אני רוצה לחדד שבגלל שיש הרבה מאוד משפחות, אנשים שנשואים לישראלים עם ילדים משותפים וכולי, שלא יכולים לחזור הביתה כי הם נמצאים במדינות אחרות שאנחנו מונעים מהם את הכניסה.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת שתיקחו את כל המכלול הזה בחשבון כדי שבסוף ניתן פיתרון כולל ולא משהו שהוא חלקי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכם.

יפעת שאשא ביטון: הדיון סגור.

יפעת שאשא ביטון: הישיבה נעולה.