ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 64, 2020-07-27 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב ושבוע טוב לכולם.

יעקב אשר: אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא הצעת חוק שיקים ללא כיסוי.

יעקב אשר: אמנם אין הנחתום מעיד על עיסתו, כפי שאומרים חכמינו, אבל אני חושב שהצעת החוק הזו היא הצעה נכונה וצרכנית מהמדרגה הראשונה.

יעקב אשר: היא עושה צדק עם אנשים, כל זאת ביחד עם מערכת הבנקאות, שגם מסתכלת בסופו של דבר על האזרח כאזרח, למרות שיש לה את האחריות שלה – לשמור על חוזק הבנק ולא להיקלע לדברים שעלולים להחליש אותו או לתת לאנשים לעשות מה שהם רוצים.

יעקב אשר: בוודאי שאת זה אנחנו לא רוצים.

יעקב אשר: הצעת החוק הזו מדברת על כך שאדם שאמור לחזור לו שיק מהסיבה המרכזית שאין כיסוי בבנק לשיק שהוא כתב, יקבל התראה בזמן סביר – נדבר על איך תהיה ההתראה, באיזה צורה ובאיזה זמן – כדי למנוע מצב שאדם יצבור 10 שיקים חוזרים, מה שיגרום לכך שתושם עליו אות קין לתקופה ארוכה מאד ויהיה קשה מאוד אחר כך לצאת מזה.

יעקב אשר: תמיד בחקיקה החוכמה היא לדעת מהו אחוז האנשים הנורמטיביים שהכוונות שלהם בסך הכול טובות – הם לא ידעו, כן ידעו, ברח להם, לא שמו לב, היו עסוקים, היו חולים, קרה משהו, אבל משפחתי וכו' – ומהו אחוז הרמאים, כפי שנקרא להם להלן.

יעקב אשר: פעמים רבות כדי לעצור את אלה שאנחנו חושבים שאולי עושים סיבוב אנחנו בונים תילי תילים של גדרות ובסופו של יום האחד יחטא, אבל על כל העדה תקצוף?

יעקב אשר: אנחנו לא רוצים שמי שיכתיב לנו את הקצב של החיים זה אותו אחוז – שאני מקווה שהוא מינימלי – של מחזירי שיקים סדרתיים וכדו'.

יעקב אשר: הצעת החוק הזו מדברת על רוב הציבור.

יעקב אשר: אין לי ספק שאם נעשה בדיקה לאחר שנה-שנתיים שבהן החוק מיושם נראה שהרבה מאוד אנשים שיתפו פעולה עם העניין הזה.

יעקב אשר: כלומר, ברגע שהם קיבלו הודעה, הם באו, סידרו את זה ובא לציון גואל.

יעקב אשר: הם לא נחשבים כמוגבלים, הבנקים יכולים להמשיך את עבודתם בצורה סדירה, לא קרה שום דבר.

יעקב אשר: אל תשכחו גם שבקצה השני של השיק נמצא ספק או מישהו שקיבל את השיק.

יעקב אשר: אם אני ספק או עסק בינוני או קטן שבונה תזרימית על השיק הזה ופתאום הוא חוזר אז הכול מתחיל להשתבש.

יעקב אשר: מי יודע כמה עסקים שנפלו עליהם כמה שיקים כאלה יחד לא הסתדרו או פשטו רגל.

יעקב אשר: לכן זו הצעה טובה.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו מצטרפים.

יעקב אשר: אני אבקש להקריא את ההצעה, לאחר מכן נסביר אותה וניכנס לדיון עצמו.

יעקב אשר: נעשה את זה קצר וענייני.

יעקב אשר: אנחנו נמצאים לפני קריאה ראשונה.

יעקב אשר: הבעתי את הסכמתי לוועדת שרים שנעשה את הדברים בהסכמה.

יעקב אשר: כל הסכמה מבוססת גם על אי הסכמות, גם זה בסדר, בסוף מגיעים להסכמה.

יעקב אשר: נעבור להצעות לסדר.

יעקב אשר: בבקשה, אוסאמה.

אוסאמה סעדי: בוקר טוב.

אוסאמה סעדי: אנחנו תומכים בהצעת החוק הזו.

אוסאמה סעדי: בפרקטיקה בדרך כלל בנקים, אפילו מנהלי סניפים, מתקשרים ללקוח אם הוא באמת לקוח טוב ונורמטיבי ואין לו בעיה בחשבון.

אוסאמה סעדי: אם אין מספיק כסף בחשבון, פונים אליו ואומרים לו שיש שיק, שחסר כסף ושיפקיד את הכסף.

אוסאמה סעדי: אבל טוב לעגן את זה לא רק בנוהג ובפרקטיקה, אלא כחובה של הבנקים לשלוח הודעה לבעל החשבון.

אוסאמה סעדי: אולי, כמו שאמרת, הוא שכח, הוא חולה, אולי יש מצב שהוא יכניס את הכסף ויכסה את סכום השיק נכון לאותו יום עסקים, וכך גם הבנק יצא נשכר, גם הספק יקבל את הכסף שלו, וגם לבעל החשבון לא יחזור שיק והוא לא יהיה בסכנה של חשבון מוגבל.

אוסאמה סעדי: לפני כן, אדוני היושב-ראש, אני חושב שאנחנו כוועדת חוקה לא יכולים לפסוח על מה שקרה בימים האחרונים וזה החתימה על כניסתן לתוקף של תקנות סדר הדין האזרחי.

אוסאמה סעדי: הדבר מעורר דיון סוער בקרב עורכי דין ובתי משפט וכוועדת חוקה אנחנו לא יכולים שלא לקיים על כך דיון.

אוסאמה סעדי: נכון שהשר חתם על התקנות ואנחנו לא צריכים לאשר את התקנות - - -

יעקב אשר: הוא לא חתם, הוא עשה טקס בינתיים.

אוסאמה סעדי: אני לא רוצה להביע דעה עכשיו, אני רוצה ללמוד את הנושא.

אוסאמה סעדי: יש דעות לכאן ולכאן.

אוסאמה סעדי: יש כאלה שאומרים שזה מייעל ומקל על העומס בבית משפט ויש כאלה שאומרים שזה פוגע באנשים הפשוטים ומסרבל את הדיונים.

אוסאמה סעדי: כדי שנלמד את הסוגיה אולי נזמין את משרד המשפטים ואת השר כי השר החדש אימץ וחתם על הצו.

אוסאמה סעדי: אני יודע ששרי משפטים קודמים לא חתמו במשך שנים על הרפורמה הזאת בתקנות סדר הדין האזרחי.

יעקב אשר: שר קודם.

אוסאמה סעדי: השרה הקודמת.

יעקב אשר: שר.

יעקב אשר: השרה סיכמה ולא הספיקה לחתום.

אוסאמה סעדי: לא, היא לא חתמה.

אוסאמה סעדי: גם השר הקודם לא חתם.

אוסאמה סעדי: השר החדש חתם.

יעקב אשר: נכון.

אוסאמה סעדי: אני חושב שמן הראוי שנקיים דיון ונזמין את כל הנוגעים בדבר, גם את לשכת עורכי הדין, גם את העמותות האזרחיות, שנבין את הנושא.

מיכאל מלכיאלי: הולכים לסגור את לשכת עורכי הדין.

מיכאל מלכיאלי: אתמול פורסם שחברת הכנסת אסנת מארק הולכת לבטל.

אוסאמה סעדי: היא כבר התחילה לעבוד בוועדה לבחירת שופטים.

מיכאל מלכיאלי: השאלה אם תספיק את זה עוד לפני שהחוק ייכנס.

מיכאל מלכיאלי: זה מה שחשוב.

אוסאמה סעדי: אני מבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקבוע דיון שבוע הבא.

יעקב אשר: הייתה לי בקשה מחבר אחד לפחות.

יעקב אשר: אגב, התחלנו קצת לקיים את הדיון הזה בדיון מהיר של ח"כ קארין אלהרר.

יעקב אשר: היה לנו דיון בנושא ההבדל בין בתי דין רבניים לבין בתי המשפט ואחד הדברים שעלו שם היה גם העניין הזה.

יעקב אשר: מעבר לכך, הייתה בקשה גם של ח"כ גדעון סער לקיים על כך דיון ואנחנו נעשה את זה.

יעקב אשר: הייתי מבקש מחברי הוועדה שיוציאו בקשה.

יעקב אשר: אוסאמה, אם אתה יכול תבקש שישלחו לי מכתב בעניין הזה ואפילו תחתים את חברי הוועדה האחרים.

יעקב אשר: נקיים ישיבה, נזמין את שר המשפטים לישיבה הזו גם כן ונדון בנושא כדי לגבש דעה.

יעקב אשר: אין לנו דעה ברורה בעניין הזה ובוודאי יהיה לנו מה להגיד.

אוסאמה סעדי: אין בעיה, זה יגיע אליך.

יעקב אשר: עוד הצעות לסדר למישהו מחברי הכנסת?

מיכל וונש: אני רק רוצה לברך אותך על ההצעה החשובה.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: אלי, בבקשה.

אלי אבידר: אדוני, אני רוצה לברך קודם כל על החוק הזה.

אלי אבידר: אני רק אומר את מה שאמרתי בדיונים קודמים.

אלי אבידר: בכל מה שקשור לאשראי ולקושי של אנשי עסקים, אנחנו לא יכולים כל הזמן לשחק במתווה של "כיצד אנחנו מקלים עליהם בצורה מסוימת?".

אלי אבידר: המדינה הזאת לא עושה את מה שעושות מדינות אחרות.

אלי אבידר: כל פעם שיש משבר אשראי בהודו, ממשלת הודו אוספת את כל הבנקים ואומרת להם: "תנו לאנשי העסקים לעבוד".

אלי אבידר: זו הסיבה, אדוני, שאספר סיפר קצר מענף שאתה מכיר, ענף היהלומים.

אלי אבידר: במשבר הסאב-פריים בשנת 2008 ממשלת ישראל לא עשתה שום דבר.

אלי אבידר: היא באה ואמרה שהיא מטילה על בנק ירושלים, כמדומני, לאפשר לתת הלוואות בערבויות נמוכות.

אלי אבידר: בנק ירושלים אפילו לא הבין ביהלומים ולא ידע לתת אשראי ליהלומנים.

אלי אבידר: בו-זמנית ממשלת הודו עשתה שני מהלכים.

אלי אבידר: היא אספה את כל הבנקים ואמרה להם: אנחנו נותנים לכם גב, תמשיכו לתת אשראי ליהלומנים.

אלי אבידר: נציגי ממשלת הודו נסעו לאפריקה ודיברו עם המדינות שמפיקות יהלומים ואמרו להם: בכל פעם שיהלומנים הודיים לא ישלמו לכם, אנחנו נכסה את החשבון.

יעקב אשר: זה נקרא ערבות מדינה.

אלי אבידר: בדיוק.

אלי אבידר: מה שקרה ב-2008 זה שענף היהלומים ההודי צמח פי ארבעה.

אלי אבידר: אנחנו הפכנו להיות 40% ממה שהיינו קודם.

אלי אבידר: לכן אנחנו כל הזמן משחקים במתווה, כיוון שבנקים יעשו את מה שהם יודעים לעשות – אתה תגיד להם כן לדווח, לא לדווח, זה בסדר, בסופו של דבר הם רוצים להגיע הביתה בשלום.

אלי אבידר: אם אין להם ערבות מדינה, הם יעשו את מה שהם צריכים.

אלי אבידר: הם ימצאו את הדרך כדי לפגוע באדם שהם לא סומכים עליו בתחום האשראי.

אלי אבידר: לכן אני מברך אותך על הדיון הזה ובו-זמנית אני אומר שהממשלה לא יכולה להסיר פה אחריות.

אלי אבידר: תודה רבה, אדוני.

יעקב אשר: קודם כל, אתה צודק ברמה הכוללת.

יעקב אשר: אני חושב שדווקא החוק הזה יחסית קטן יותר מבחינת הסיכון שהם לוקחים פה.

יעקב אשר: הפוך.

יעקב אשר: אין פה שום סיכון.

יעקב אשר: אם זה בכל מקרה באותה מסגרת זמן של התהליך עד להחזרת השיק אז זה רק עושה יותר טוב.

יעקב אשר: מה שאתה אומר נכון למהלכים ולמשברים – וגם כשאין משברים – שהבנקים יידעו שיש להם על מה להישען, במקום חלק גדול מהפחדים, כמו במשכנתאות, שבגללם כל פעם מחדדים הנחיות שונות שהן לא תמיד לטובת הציבור.

יעקב אשר: בואו נתחיל את החוק שלנו.

יעקב אשר: אלעזר, בבקשה.

אלעזר שטרן: אקריא סעיף סעיף ואסביר.

אלעזר שטרן: הסעיף הזה מבקש לאפשר מרווח זמן מסוים לאדם שמשך שיק על החשבון שלו והבנק מתכנן לסרב לשיק הזה מטעם העדר כיסוי, לאפשר לו פחות או יותר יום עבודה, מהבוקר עד אחרי הצהרים המאוחרים, עד שמסתיים יום העסקים הבנקאי.

יעקב אשר: יום עסקים מסתיים ב-18:30?

אלעזר שטרן: כן, 18:30 בימים רגילים, בערבי חג הזמנים אחרים.

יעקב אשר: ברור.

אלעזר שטרן: לאפשר לו את הזמן לנסות להכניס כסף לחשבון.

אלעזר שטרן: כמו שהיושב-ראש אמר, לפעמים העובדה שיש העדר כיסוי היא לא בגלל שבאמת אין כיסוי אלא כי קרו כל מיני דברים – כסף שהיה אמור להיכנס ולא נכנס, בן אדם שכח להפקיד כסף בחשבון כי היה לו משהו אישי וכו'.

אלעזר שטרן: אנחנו רוצים לאפשר לבן אדם את יום העבודה הזה כדי שיוכל לנסות להכניס כספים לחשבון.

אלעזר שטרן: אגב, בהקשר לדברים שאמר חה"כ אבידר, זה דווקא נועד, ברמה מסוימת, למנוע את חזרת השיק.

אלעזר שטרן: זה נועד לאפשר מצבים שבהם השיק סורב אבל כן היה כיסוי באמת.

אלעזר שטרן: כאשר יש פוטנציאל כיסוי, לאפשר את זה שהשיק יכובד וכך כולם מרוויחים מהדבר הזה, גם נותן השיק וגם הצד השני שקיבל את השיק כתמורה לשירותים, סחורות או דברים אחרים.

אלעזר שטרן: לכן על פניו שני הצדדים אמורים להרוויח מזה.

אלעזר שטרן: יש פה הרבה מאד פרטים שאולי נכנס אליהם בהמשך סביב נושא הסמכת המפקח, אני רק אציף אותם.

יעקב אשר: בוא נדבר רגע על החלק הזה.

אלעזר שטרן: לגבי המנגנון איך בדיוק עובדת מסלקת הבנקים של השיקים, הזמנים וכו', אני מציע שאיגוד הבנקים ובנק ישראל יפרטו את הטכניקה, איך הדברים עובדים.

אלעזר שטרן: הרעיון הוא שתינתן הודעה ברגע שלבנק יש את המידע – ככל הנראה זה יהיה על הבוקר – על כך שיש סיכוי שהבנק רוצה לסרב את השיק כי הוא רואה שיש בעיית כיסוי.

אלעזר שטרן: יצטרכו לתת הודעה מהירה ללקוח.

אלעזר שטרן: "מהירה" הכוונה כמובן לא במכתבים וכו' כי אז זה מאבד את כל האפקט, אלא איזושהי הודעה מהירה, הודעה קולית, סמס, מייל ודברים מהסוג הזה, כדי שאדם יוכל לדעת כמה שיותר מוקדם בבוקר שיש לו בעיה ויינתן לו יום העבודה עד השעה 18:30.

אלעזר שטרן: אני מציע שנדבר על הפרטים המדויקים איך הדברים האלה ייעשו, מה יהיה בדיוק נוסח ההודעה, הטכניקה וכו', אבל כמובן שהמפקח על הבנקים הוא זה שיקבע את ההוראות המדויקות כי זו רזולוציה שלא מתאימה לחקיקה ראשית.

אלעזר שטרן: כדאי שנדבר על כך כדי שזה יהיה מובן לוועדה, פחות או יותר, איך הדברים הולכים להיראות בשטח.

אלעזר שטרן: זה בעצם לב החוק וזה הסעיף הנוכחי.

יעקב אשר: שאלה לגבי סעיף (א)(2): "הודעה כאמור בסעיף קטן (א) תישלח מוקדם ככל האפשר..." – מה זה "מוקדם ככל האפשר"?

יעקב אשר: אין לנו זמן ידוע?

יעקב אשר: אני מבין שזה בין 18:30 של היום הזה לבין 18:30 של היום הבא.

יעקב אשר: "מוקדם ככל האפשר" זה דבר טוב כשאנחנו לא יודעים מבחינה טכנית מה אפשר לעשות, אבל אם המידע מגיע לבנק סופית בערב יום העסקים הקרוב, אז למה שלא תצא הודעה באותו ערב?

יעקב אשר: למה שלא יהיה כתוב שבשעה 18:30 תצא ההודעה?

אלעזר שטרן: אני מציע שהם יתארו איך הדברים עובדים ברמה הזו.

יעקב אשר: אוקיי, בואו נכנס לעניין.

אליהו חסיד: כבוד היושב-ראש, אפשר להגיד מילה?

יעקב אשר: כן, בבקשה.

אליהו חסיד: קודם כל, אני רוצה לברך את היושב-ראש על הדיון החשוב הזה, על כך שאנחנו לא הולכים להגביל אנשים לפני שאנחנו מודיעים להם ולא סוגרים עליהם, כי אחרי הכול, כשאדם הופך להיות מוגבל זה בעצם סוגר אותו, אנחנו סוגרים לו את כל האפשרויות להתקדם.

אליהו חסיד: בחוק הזה מוצעות שתי נקודות: קודם כל, לתת לו מרווח זמן; דבר שני, להודיע לו.

אליהו חסיד: אני חושב שבחלק של מרווח הזמן, זה שאנחנו נותנים לבן אדם הודעה ב-09:00-10:00 בבוקר שהוא צריך היום להפקיד כסף כי יוצא לו שיק, אנחנו בעצם לא עזרנו לו אלא אם כן הוא ירוץ לבנק ויפקיד מזומן או שיעשה העברה בזה"ב, כי בן אדם שיפקיד שיק, או יבקש ממישהו שהיה צריך להעביר לו שיק להפקיד לו שיק לחשבון, יראו את זה רק למחרת והבנקים מתנהלים כאילו לא הפקדת היום כסף.

אליהו חסיד: אני חושב שאם רוצים לתקן, התיקון צריך להיות עד הסוף.

אליהו חסיד: כשנותנים לבן אדם התראה: תשמע, יוצא לך שיק, זה עומד להיות שיק חוזר ואתה עומד להפוך למוגבל", צריך לתת לו 24 שעות כדי שהוא באמת יוכל להפקיד שיק, ואפילו שרואים את השיק רק למחרת הוא לא יהפוך להיות מוגבל.

יעקב אשר: זאת הערה נכונה, למרות שאנחנו לא רוצים שיהיה מצב שהוא יפקיד שיק ואחר כך יוציא אותו.

אליהו חסיד: אפשר להגביל את זה ל-24 שעות.

יעקב אשר: אני חושב – תכף נשמע את זה גם מהצד של הבנקים – שברגע שבן אדם מפקיד שיק הוא גם יכול להרים טלפון לאותו פקיד שמטפל בו.

אליהו חסיד: במצב של היום זה לא עוזר.

אליהו חסיד: אתה יכול להרים טלפון לפקיד ולהגיד לו "הפקדתי שיק" והוא יגיד לך "תעביר בהעברת זה"ב".

אליהו חסיד: הוא לא מכבד את זה, ובצדק.

יעקב אשר: זאת השאלה.

יעקב אשר: אני מבקש התייחסות שלכם לעניין הזה, שזה לא יהיה רק מצב של מזומן.

יעקב אשר: איך באמת מתייחסים למצב של הפקדת שיק.

יעקב אשר: בבקשה, תנו לנו מנקודת המבט שלכם את כל הפרטים שצריך.

חן פליישר: חן פליישר מהמחלקה המשפטית של בנק ישראל.

חן פליישר: אני אתחיל בכמה נקודות עקרוניות ואעביר אחר כך את זכות הדיבור לאורי.

חן פליישר: בנק ישראל תומך בהצעת החוק הזו.

חן פליישר: תמכנו בה גם בוועדת שרים.

חן פליישר: אנחנו חושבים שהיא חשובה.

חן פליישר: היו אצלנו מחשבות איך לקדם כזה דבר ושמחנו לראות שיש דחיפה מכיוון הכנסת.

חן פליישר: עבדנו בשיתוף פעולה עם אלעזר על הנוסח בניסיון לתת פתרונות אמיתיים מצד אחד, ומצד שני לא לפרוץ את כל המסגרות של טיפול בשיקים היום.

יעקב אשר: נכון.

חן פליישר: נקודה חשובה שלא אמרנו והיא קשורה להערה שלך, חה"כ, היא שהיום הלקוח מקבל סופיות על העברת התשלום בחלוף עד שלושה ימים.

חן פליישר: זה דבר שמוסדר בכללים של הנגיד, קוראים להם "כללי חיוב וזיכוי".

חן פליישר: אחד הדברים שהעמדנו לעצמנו בטיפול בהצעת החוק הזו היה לא לפרוץ את זה, לא להאריך את משך הזמן.

חן פליישר: באופן תיאורטי יכולנו להגיד: "קח לך יומיים להסדיר את התשלום", אבל המשמעות הייתה שבעצם המוטב היה מקבל את הכסף רק בחלוף חמישה ימים ולא רצינו להרע את מצבו של המוטב כי ממילא שלושה ימים זה לא מעט בשביל לקבל תשלום באמצעות שיק.

יעקב אשר: ברור.

חן פליישר: חשוב לנו לומר לפרוטוקול שהיו לנו מחשבות בהקשרים אחרים שקשורים גם בחוק סליקה אלקטרונית לקצר את שלושת הימים האלה על מנת לתת וודאות מוקדם יותר, אבל עשינו איזון בין שני האינטרסים האלה והגענו למסקנה שאנחנו תומכים באינטרס הזה, של לתת למשלם את אותן שעות, את אותו יום עסקים, בשביל לנסות להפקיד את הכספים ואנחנו מוותרים כרגע על קיצור שלושת ימי הסופיות לפחות.

חן פליישר: זה טרייד אוף.

חן פליישר: אי אפשר כרגע לעשות את שניהם.

חן פליישר: אני אומרת את זה לפרוטוקול.

חן פליישר: זאת הנקודה השנייה שרציתי להגיד.

חן פליישר: מבחינת השאלה איך מעבירים את התשלום, אתה צודק, אי אפשר יהיה להשתמש בכל אמצעי תשלום שאין לו סופיות באותו יום כי אז בסוף היום הבנק לא יודע שאכן יש כספים ויש כיסוי.

חן פליישר: לכן צריך יהיה להשתמש באמצעי תשלום מידיים.

חן פליישר: הדבר הזה הוא בהתפתחות.

חן פליישר: היום אפשר להפקיד מזומן או לעשות העברת זה"ב, אבל יש פרויקט גדול – אולי קראתם בתקשורת – של העברה מידית, שאנשים יוכלו לעשות העברות מידיות ולא יצטרכו לחכות ליום העסקים הבא.

חן פליישר: אנחנו מקווים שגם זה יוכל לעזור להזרים כספים בצורה מהירה עד סוף יום העסקים.

יעקב אשר: כרגע אין פתרון לשאלה הזאת?

חן פליישר: יש.

חן פליישר: או מזומן - - -

אליהו חסיד: מה התשובה?

אליהו חסיד: למה לא?

אליהו חסיד: למה לא לתת התראה של 24 שעות ולתת לבן אדם - - -

חן פליישר: כי המשמעות תהיה שנצטרך להאריך את הסופיות ולהפוך אותה משלושה ימים לארבעה ימים אולי, על מנת להשלים את כל התהליך.

אוסאמה סעדי: אתה פוגע בכל המערכת.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא רוצים לשנות את כל המערכת.

אוסאמה סעדי: היום ידוע שאחרי שלושה ימים השיק נכנס לחשבון.

אוסאמה סעדי: למחרת אתה רואה אותו בחשבון אבל סופית הוא נפרע אחרי שלושה ימים.

אוסאמה סעדי: ברגע שאתה נותן עוד יום למעשה אתה - - -

אליהו חסיד: אני לא ביקשתי עוד יום.

אליהו חסיד: במצב של היום, כשהבנק רואה את השיק בחשבון, הוא מכבד אותו גם אם עוד לא עברו שלושה ימים.

חן פליישר: אולי אני אשלים נקודה נוספת שחסרה לנו.

יעקב אשר: אני אנסה לחדד את השאלה.

יעקב אשר: היום, כשעושים העברה רגילה, היא כבר נרשמת אבל עוד לא מקבלת את הגושפנקה?

אליהו חסיד: למחרת רואים את זה בבנק, הבנק מכבד את זה.

אוסאמה סעדי: אם זה באותו בנק, אתה רואה את ההעברה באותו יום.

אליהו חסיד: זה נכון, באותו בנק אתה רואה באותו יום.

יעקב אשר: אם זה בנק אחר אתה רואה את זה?

אוסאמה סעדי: אתה לא רואה את זה.

יעקב אשר: לא רואה בכלל?

אליהו חסיד: למחרת אתה רואה את זה.

יעקב אשר: גם כשעושים את זה באפליקציה?

אליהו חסיד: כן.

אליהו חסיד: רק אם אתה עושה העברת זה"ב, שזו העברה מיוחדת שעולה לך כמה גרושים יותר, אז אתה רואה את זה באותה דקה.

חן פליישר: נכון.

יעקב אשר: למה?

יעקב אשר: אני זוכר שכשמעבירים באפליקציה רואים את זה מיד.

אוסאמה סעדי: אם זה לא אותו בנק אז אתה לא רואה את זה.

חן פליישר: אני תכף אעביר את זכות הדיבור לאורי מהמחלקה אצלנו שעוסקת במערכות תשלומים והוא יוכל להסביר את זה טוב יותר, אבל אני אגיד לכם את העיקרון.

חן פליישר: על אף שכולנו היינו רוצים שמערכות הסליקה בין הבנקים יעבדו באונליין, כך שכשאני לוחצת על הכפתור אלעזר כבר רואה את התשלום שהעברתי לו, זה לא עובד כך.

חן פליישר: היום זה עובד בבאצ'ים ((batch, באופן שאוספים תנועות ומעבירים אותן כקבוצה בשעות קבועות בין הבנקים.

חן פליישר: זה נכון גם בכל מה שקשור בהעברה בנקאית רגילה וזה נכון גם במה שקשור בתהליכי הסליקה של שיקים, ששם יש הודעות לשני הכיוונים, הלוך וחזור, כי בעצם צריך להציג את השיק לפירעון ואז להחזיר תשובה אם לכבד או לא.

חן פליישר: לכן הימים האלה.

חן פליישר: אם היו לנו את כל הפתרונות היום באונליין, כמובן שהיה אפשר לקצר זמנים בהרבה דברים.

חן פליישר: כרגע זה המצב.

אליהו חסיד: בעולם של היום זו בעיה לעשות את זה באונליין?

חן פליישר: עובדים על זה.

חן פליישר: הדברים האלה בפיתוח.

חן פליישר: העולם הולך לשם אבל כרגע זה המצב במערכות התשלומים המרכזיות בישראל, למעט זה"ב, שבאמת יש בה את האלמנטים של חלונות סליקה רבים יותר ולכן אפשר לעשות את זה בצורה מידית ולא צריך לחכות יום.

חן פליישר: אני אעביר עכשיו לאורי את זכות הדיבור כדי להשלים מידע מהצד המקצועי.

אורי אלטלט: בוקר טוב, אורי אלטלט, אגף מערכות תשלומים, בנק ישראל.

אורי אלטלט: אני אציג קצת את העבודה של המסלקה ואז תוכלו להבין את משך הזמן שקורה היום בהעברת המסרים בין הבנקים.

אורי אלטלט: לשם הדוגמא ניקח את יום ראשון כיום ההצגה של השיק.

אורי אלטלט: באותו יום ראשון הבנק המציג אוסף את כל השיקים שהוצגו אצלו, כמו שחן אמרה.

אורי אלטלט: בלילה, בערך בשעה 22:30, הוא מעביר את זה לבנקים הנמשכים.

אורי אלטלט: הבנק הנמשך אוסף את כל התנועות מכל הבנקים שמציגים אליו, עושה עיבודים פנימיים אצלו במהלך הלילה, מעביר את זה למערכות הסניפיות ורק בבוקר זה משוקף למערכות הסניפיות, שפותחים אותן ב-08:00-08:30 בבוקר.

אורי אלטלט: אז הם באמת יכולים לדעת אם יש כיסוי לחשבון או אין כיסוי לחשבון והם מתחילים לבדוק את השיקים גם מהבחינה הטכנית.

אורי אלטלט: הם אוספים את כל ההחזרות של השיקים – אותו דבר קורה גם בלילה, ב-22:30 – מעבירים חזרה את ההודעות לבנקים המציגים אם מכבדים את השיק או לא.

אורי אלטלט: החקיקה מבקשת לא להחזיר את השיקים ב-22:30.

אורי אלטלט: ב-08:30 בבוקר של יום המחרת, יום שני בעצם, לבצע את ההודעה הזו ללקוח, לחכות עד סוף יום העסקים, עד 18:30, לתת לו אפשרות להפקיד את הכספים – אם זה מזומן או העברת זה"ב, כמו שאמרת – ובבוקר של יום שלישי, ברגע שלא התמלא הכיסוי, הוא מבצע את ההחזרה.

יעקב אשר: מתיי הדד-ליין של שלושת הימים?

יעקב אשר: התחלת את הסיפור ביום ראשון, מה קורה ביום שלישי?

יעקב אשר: מתי רגע הישמע הגונג?

אורי אלטלט: יום שלישי, בסוף היום, מבוצעת סופית ההחזרה.

יעקב אשר: זאת אומרת שאם הודיעו לאותו לקוח ביום ראשון בלילה או בשני בבוקר - - -

אוסאמה סעדי: יש לו עד יום שני בלילה להפקיד.

אורי אלטלט: אנחנו משאירים פה מרווחים בשביל הבנקים להיערך למקרים שהם חריגים.

אורי אלטלט: יש לנו ימי חג של מגזרים מסוימים, למשל, ובשביל זה אנחנו מאפשרים את שלושת הימים.

אוסאמה סעדי: סופי שבוע.

אורי אלטלט: סופי שבוע, סניפים שסגורים בימי ראשון או בימי שישי.

יעקב אשר: אני שואל האם אפשר להשאיר לו זמן ביום שלישי בבוקר, נגיד עד שעה מסוימת, לבוא להפקיד?

אורי אלטלט: נכון, אבל מה אתה עושה בימים שהם חריגים?

אורי אלטלט: אתה נכנס כבר ליום הרביעי, ולפעמים גם ליום החמישי, ואז אנחנו נכנסים לבעיה הזו.

אורי אלטלט: בגלל זה אנחנו מאפשרים את היום הנוסף.

יעקב אשר: אנחנו שוב קובעים את הכלל בגלל היוצא מן הכלל.

יעקב אשר: כדי לא ליפול על חגים וכדו' של כל עדה בסופו של דבר יורדים לנו לטמיון פה עוד כמה שעות טובות שהיה אפשר לסדר את זה בהן.

יעקב אשר: האם אפשר לגשר על העניין הזה, או שזה בהכרח סוחב אותך מעבר לשלושה ימים?

אליהו חסיד: אתה מודיע לבן אדם ביום שני בבוקר שאין לו כיסוי לשיק.

אליהו חסיד: אם הוא מפקיד ביום שני, אתה הרי מעביר לבנק הבא ביום שלישי.

אליהו חסיד: היושב ראש אומר: אין בעיה, תתייחס לשיק שהוא הפקיד ביום שני כשאתה רואה אותו, ביום שלישי בבוקר.

אורי אלטלט: אם הוא לא מכסה את השיק עד 18:30 בערב, הבנק יכול בסוף יום העסקים, ב-18:30, כבר לבצע את ההחזרה.

יעקב אשר: הבנתי.

אורי אלטלט: ואז הוא לא מושך את זה לימים נוספים.

אורי אלטלט: הוא יכול גם לחכות עוד יום אחד, אבל אז זה יכול לגרור את זה לעוד יום מעבר לשלושה ימים.

אורי אלטלט: יש פה את הסיכון הזה.

יעקב אשר: למה זה יכול לגרור?

יעקב אשר: למה זה בהכרח גורר?

אורי אלטלט: שוב, יש הרבה מקרים של סניפים שסגורים בימי שישי וראשון, ימים מיוחדים וחגים מסוימים, יש תקלות מיכוניות של הבנקים.

אורי אלטלט: שלושת הימים האלה הם מרווח סביר כדי לאפשר את כל המקרים האלו, שהם די שכיחים, הם לא דברים שקורים פעם ב-.

יעקב אשר: אז אנחנו מדברים על כך שחלון הזדמנויות הוא 24 שעות.

אורי אלטלט: זה לא 24 שעות, זה יום עסקים בנקאי.

חן פליישר: יום עסקים.

חן פליישר: מבוקר יום העסקים עד סופו.

יעקב אשר: 24 שעות ברוטו, שזה יום עסקים.

אליהו חסיד: אבל הוא לא עונה לנו על מה שאנחנו שואלים.

אליהו חסיד: בן אדם הפקיד שיק ביום שני במשך היום, הבנק רואה ביום שלישי בבוקר שהשיק הזה בסדר, והבנק הרי ביום שלישי מעביר את ההודעה לבנק שהוציאו ממנו, למה שהוא לא יתייחס לזה?

חן פליישר: שיק בכל מקרה לא יעזור לנו כי גם השיק החדש, שנועד לכסות את השיק הראשון, יש לו שלושה ימים לסופיות.

חן פליישר: הוא עוד עשוי לחזור.

אליהו חסיד: שיק הוא שלושה ימים, לא נרוץ כל כך רחוק.

אליהו חסיד: אבל העברה בנקאית, שאתה רואה אותה למחרת בבוקר, למה שלא תתייחס אליה?

אוסאמה סעדי: אם הוא רואה ביום שלישי אז הוא לא יחזיר את השיק.

אליהו חסיד: הוא כן יחזיר את השיק.

אליהו חסיד: אם ביום שני בבוקר הוא נתן הודעה ללקוח: תשמע, הולך לחזור לך שיק, בן אדם יעשה העברה ביום שני, יחזור השיק.

אורי אלטלט: יש הבדל בין סוגי העברות.

אורי אלטלט: כמו שחן אמרה, יש הרבה סוגי העברות: יש העברת תשלום של מזומן, של הפקדת מזומן, יש העברות תשלום מידיות, שזה זה"ב היום.

אורי אלטלט: העברות האלה הן סופיות ברגע שהן מגיעות.

אורי אלטלט: הפקדת מזומן והעברת זה"ב הן סופיות.

אורי אלטלט: בהעברות אלקטרוניות, גם אם אתה רואה אותן ומכבדים אותן ביום שלמחרת, עדיין יש שלושה ימי החזרה.

אורי אלטלט: הבנק המציג או הנמשך יכול לבצע החזרה גם של הוראה דיגיטלית.

אליהו חסיד: למה הבנק מכבד את זה למחרת?

אורי אלטלט: ניהול סיכונים שלו.

אורי אלטלט: אני לא יודע.

אליהו חסיד: הוא יכול לעשות ניהול סיכונים לא להחזיר ללקוח את השיק ולהפוך אותו למוגבל.

אורי אלטלט: אבל פה אתה מגביר לו את ניהול הסיכונים.

אליהו חסיד: כשאני מחזיר היום כסף לבנק בהעברה רגילה אתה מחר מתנהל עם זה כמו שיש לי כסף בחשבון ואתה לוקח סיכון, אפילו שיש לך שלושה ימים שאתה יכול להחזיר את ההעברה הזו.

אליהו חסיד: למה?

אליהו חסיד: כי הבנק החליט שמכבדים העברה מהיום למחר.

אליהו חסיד: למה בנושא הזה לא תכבדו אותה?

חן פליישר: בהעברה רגילה זה לא שלושה ימים, אתה מדבר על הרשאה לחיוב.

אורי אלטלט: לא, גם בהעברות זיכוי.

אורי אלטלט: גם בהעברות חיוב וגם בהעברות זיכוי אלקטרוניות יש שלושה ימים לבנקים.

יעקב אשר: איך היום הבנק מתייחס להעברה כזו שתוקפה הוא שלושה ימים?

יעקב אשר: בינתיים הוא מתייחס לזה כאילו יש כיסוי או אין?

אליהו חסיד: למחרת, כן.

יעקב אשר: אם זה היה קודם, לפני רגע חזרת השיק, הפקיד רואה שיש מינוס גדול, הוא עומד להחזיר את השיק בימים הקרובים, פתאום הגיעה ההעברה הזו ואין את שלושת הימים בשביל לקבל את החותמת, מה אז ניהול הסיכונים של הבנק?

אורי אלטלט: ברגע שבנק מקבל את הזיכוי הוא יכול לדעת כמעט בוודאות.

אורי אלטלט: הוא בודק את כל הבדיקות שהוא צריך לעשות, הוא בדרך כלל מכיר את החשבון המזוכה.

אורי אלטלט: יש טעויות, בגלל זה יש את שלושת הימים של ההחזרות.

יעקב אשר: זה מחזק את השאלה של ח"כ חסיד.

אורי אלטלט: יש הרבה מצבים שהזיכוי מגיע למקומות לא נכונים ועדיין צריך לאפשר את העברת הזיכוי הזו.

אליהו חסיד: אם עשיתי העברה מיום שני לשלישי, ביום שלישי יוצא לי שיק, אתה הופך אותי למוגבל או שאתה מכבד את ההעברה הזו?

אליהו חסיד: ביום שלישי אתה מכבד.

אליהו חסיד: למה?

אליהו חסיד: כי אתה מכבד העברה שנעשתה יום קודם, למרות שיש עדיין יומיים של סיכון.

אורי אלטלט: החזרת זיכוי השיק מתבצעת בסוף יום שלישי ואז היא עוברת ב-22:30 בין הבנקים.

חן פליישר: אני חושבת שבמסגרת ניהול הסיכונים צריך להגיד משהו שהוא קריטי בהבדל בין שיק לבין העברת זיכוי.

חן פליישר: בהעברת זיכוי יש לקוח שעושה העברה.

חן פליישר: זאת אומרת שההנחה היא שכשהוא נותן את הפקודה: "תעביר כסף" אז יש כסף.

חן פליישר: בשיק, השלב הראשון הוא שמי שמכניס לתוך המערכת את השיק – מה שאנחנו קוראים "הוראת חיוב" – זה הלקוח שמחזיק את השיק, ובשלב הזה אף אחד עוד לא יודע אם יש כסף, אם השיק טוב.

חן פליישר: יש גם המון דברים שצריך לבדוק על השיק עצמו שאין בהוראת זיכוי אלקטרונית.

חן פליישר: יש פער.

אליהו חסיד: לגבי שיק קיבלתי את התשובה שלו.

יעקב אשר: יש תיאום, הבנקים גם בודקים את זה.

אוסאמה סעדי: מנהל הבנק יודע שהחשבון הזה בסדר והוא לא מחזיר את השיק.

אוסאמה סעדי: אנחנו מכירים את הפרקטיקה.

אוסאמה סעדי: אנחנו עכשיו רוצים לעגן פה את זה שהבנק יהיה חייב לתת לו הודעה, מין תזכורת ללקוח: תדע שיש לך שיק ואין מספיק כסוי.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם, ברגע שמעבירים העברות או שיק טוב – ומנהל הבנק יודע את זה –הוא לא מחזיר את השיק.

אליהו חסיד: זה נכון לגבי שיק, בשיק יש את הבעיה השנייה שהוא העלה, שזה שלושה ימים, אבל בהעברה הרי כן מכבדים ולוקחים סיכונים בנוגע להפיכת הלקוח למוגבל, אז למה לא לקחת את זה באותו יום כשביצעתי את ההעברה?

חן פליישר: אנחנו מציעים שאנחנו נבדוק מה המרווח הכי גדול שאנחנו יכולים לתת ללקוח להכניס את הכספים.

אלעזר שטרן: קודם שאלה מעשית: אם משכתי את השיק ביום ראשון, אתם שולחים לי הודעה ביום שני בבוקר: "יש לך עד 18:30 להפקיד כספים" ובשעה 12:00 מישהו עושה העברה בנקאית לחשבון שלי – הבנק לא רואה את זה עד הלילה, או שהוא רואה את זה ועוד לא מכבד את זה?

אורי אלטלט: התקשורת בין הבנקים מועברת במהלך הלילה.

חן פליישר: הבנק לא רואה את זה בשלב הזה.

אורי אלטלט: הבנק, במערכות הפנימיות שלו, בעיבודים, רואה אבל הוא לא משקף את זה למערכת הסניפית.

אלעזר שטרן: זאת אומרת שעד הלילה שבין שני לשלישי הבנק לא יראה את זה בכלל.

חן פליישר: אלא אם כן זה בתוך אותו בנק, אז הוא יודע.

חן פליישר: אם זה בבנק אחר הוא יידע בלילה.

יעקב אשר: אלה שיעורי הבית שאתם צריכים לבדוק לקראת הדיונים בקריאה שנייה ושלישית.

יעקב אשר: אנחנו רק בתחילת הדרך, למרות שנשתדל לעשות את זה בזריזות.

יעקב אשר: אם זה באותו בנק ודאי שהבדיקות שלכם הן הכי פשוטות, אם זה מגיע מבנקים אחרים נסו לחפש את הנוסחה שתרחיב מעט את השעות של אותו יום שלישי, כשאנחנו יודעים שהגבול שלנו הוא שלושת הימים.

יעקב אשר: אנחנו לא רוצים לזעזע את המערכת בעניין הזה.

יעקב אשר: יש הסכמה על כך מכול הכיוונים.

יעקב אשר: אפשר לכתוב את זה בצורה שנותנת שיקול דעת, שזה לא יהיה אוטומטי.

יעקב אשר: הדבר שאני הכי לא אוהב זה האוטומט.

יעקב אשר: עבר 18:30 – בונג, נגמר, אוטומטית.

יעקב אשר: מצד שני, אתם לא רוצים להתחייב בצורה שאולי יהיה לכם קשה ליישם אותה כי אתם לא יודעים.

יעקב אשר: פה יש שיקול דעת.

יעקב אשר: קשה מאוד לחוקק שיקול דעת.

יעקב אשר: אני אומר דווקא להשאיר פה איזשהו שיקול דעת, "רשאי הבנק" וכדו'.

יעקב אשר: אני חושב שאם אתם מחוברים למה שאנחנו רוצים להגיע אליו ואנחנו מחוברים למה שאתם לא רוצים להגיע אליו נמצא גם את הדרך הזו, כמו שנדע למצוא את הדרך להסתדר על תחולת החוק.

יעקב אשר: אני לא אוהב את המספרים הנוכחיים שמדברים על תחולת החוק אבל נגיע לזה.

חן פליישר: אני אגיד בהקשר הזה כהקדמה לקראת החלק של התחילה שיש כאן הרבה מאוד רגולציה פרטנית, וזו אחת הסיבות שביקשנו להעביר חלק מהדברים להוראות המפקח.

חן פליישר: גם כללים של הנגיד, שבכל מקרה נצטרך לעדכן, וגם כללי מסלקה, הסכמים בין הבנקים שעל בסיסם מתפעלים את כל אירוע סליקת השיקים.

חן פליישר: כשנדבר על התחילה צריך לקחת בחשבון שיש לנו עבודה רגולטורית משמעותית לעשות את זה.

אורי אלטלט: אני רק רוצה להדגיש את מה שחן התחילה לומר קודם על התשלומים המיידים, העברות הזיכוי שאתה מדבר עליהן.

אורי אלטלט: במקום שהם יחכו יום אחד יש סוג של הוראות זיכוי שבתהליך כניסה עכשיו לתוך הבנקים, זה נמצא כרגע בפיילוט, וזה יאפשר את העברת הזיכוי באותו יום, לא יצטרך לחכות ליום למחרת.

יעקב אשר: אני רוצה להבין מה זה העברות זה"ב?

יעקב אשר: למה זה עולה כסף?

אורי אלטלט: העברת זה"ב לאנשים פרטיים ולקוחות קטנים עולה עמלת פקיד רגילה.

אורי אלטלט: לעסקים גדולים יש תעריפון של הבנקים.

חן פליישר: זו רגולציה של הפיקוח על הבנקים לטובת הצרכנים.

יעקב אשר: אגב, אני מנסה לחשוב אם אפשר לשלב את שני הדברים יחד – לנסות לתת את יום שלישי, בבוקר או עד הצהריים, ואולי להגביל את זה ללקוח בינוני.

יעקב אשר: מה החשש שמישהו ישחק אתנו עם ההעברות?

יעקב אשר: כמו שאמרתי קודם, זו תמיד הבעיה בחקיקה, הולכים ל-5% הרמאים, בונים את כל החקיקה סביבם ו-95% מפסידים.

יעקב אשר: בהעברות או בשיקים שהם בסכומים גבוהים, עסקיים, שם הסיכון הרבה יותר גדול.

יעקב אשר: אולי כחלק מהחשיבה שלכם אפשר לייצר הגדרות של חשבון קטן, חשבון בינוני וכו'.

יעקב אשר: כשישבנו פה על נושא קנסות שברנו את הראש איך אנחנו מגדירים קנס של עסק גדול ועסק קטן לא רק לפי המחזור אלא לפי הגודל שלו, מס' העובדים שלו, האינטנסיביות שלו וכו'.

יעקב אשר: אני נותן לכם את זה כרעיון.

יעקב אשר: אולי זה נכון שתוספת הזמן הזו של היום השלישי תהיה במקרים מסוימים, למשל, אם יש העברה של שיק לא ידוע ובסכום גבוה.

אוסאמה סעדי: אפשר לעשות את זה בהוראות או תקנות המסלקה, לא פה.

יעקב אשר: יכול להיות.

יעקב אשר: יכול להיות שהוראות המפקח על הבנקים יגנו עליהם מהכיוון השני אבל יתנו להם את האפשרות לתת יותר זמן.

יעקב אשר: אני לא רוצה שיהיה מצב ש-12 שעות עסקיות עברו ונחרץ הגורל.

אוסאמה סעדי: אם הלקוח מדבר עם הבנק ואומר: הנה, אני מביא כסף וכו', דוחים לו.

אוסאמה סעדי: מה שטוב בהצעה שלך הוא שאנחנו מגנים על האנשים שבאמת שכחו, לא שמו לב, ואתה אומר להם: תשמעו, יש לכם שיק שעומד לחזור.

יעקב אשר: בואו נתקדם.

אלעזר שטרן: סעיף 10 מאפשר ללקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור לבקש מבית משפט שלום לבטל שיקים מסוימים שהובאו בחשבון לעניין עשרת השיקים שהופכים את הלקוח ללקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור, בעילות מסוימות שמנויות בסעיף 10(א), בין אם הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת טעות או היה שם עיקול.

אלעזר שטרן: המסגרת היא שרוצים לאפשר פה ללקוח שהוטלו עליו הגבלות, סורבו לו 10 שיקים, לבקש מבית משפט שלום לבטל חלק ממניין עשרות השיקים בהקשר של ההודעה.

אלעזר שטרן: עכשיו נסביר כל אחד מהדברים.

אלעזר שטרן: "הבנק לא שלח הודעה ללקוח" – זאת אומרת שהבנק לא מילא את החובה שהוטלה עליו פה.

אלעזר שטרן: הוטלה עליו חובה להודיע ללקוח, הוא לא הודיע ללקוח.

אלעזר שטרן: דבר שני, הבנק שלח הודעה לפרטי התקשורת לא נכונים.

אלעזר שטרן: זה לא אומר שהבנק צריך לרדוף אחרי הלקוח, אלא נניח רשום לבנק במסמכיו שמספר הטלפון של הלקוח הוא "איקס" והבנק לא שלח ל"איקס", הוא שלח ל"וואי".

אלעזר שטרן: יש לבנק את פרטי ההתקשרות של הלקוח, הוא פשוט לא שלח לפרטי ההתקשרות של הלקוח, הוא שלח לפרטי התקשרות של לקוח אחר, אז בעצם הבנק לא מילא את חובתו.

אלעזר שטרן: עוד מעט נדבר על מצבים שבהם לבנק אין את פרטי ההתקשרות ומה עושים במקרים כאלה, אבל פה מדובר על מצב שהבנק לא מילא את החובה שלו כי הוא שלח את ההודעה ללקוח אחר.

אלעזר שטרן: הדבר שלישי הוא שלא הסתיים יום העסקים והשיק סורב.

אלעזר שטרן: לא הגיעה השעה 18:30, לא נגמר הזמן שרוצים לתת לו להכניס את הכספים, והבנק הודיע לו ב-14:00 שהשיק מסורב.

אלעזר שטרן: בכל אחד מהמצבים האלה הבנק לא מילא את החובה שלו כמו שהמחוקק רוצה עכשיו להטיל עליו.

אלעזר שטרן: במקרים כאלה הבן אדם יוכל לבוא לבית משפט שלום ולומר: תראו, הוטלה עלי הגבלה כי 10 שיקים חזרו לי אבל זה לא תקין כי השיק הזה חזר כי הבנק בכלל לא הודיע לי, או שהוא סירב את השיק ב-14:00, או שהוא שלח לפרטים אחרים.

יעקב אשר: מה קורה אם הוא לא ראה את זה?

יעקב אשר: שלחו לטלפון שלו אבל הוא לא ראה את זה?

יעקב אשר: מה קורה היום, כשאין את התיקון הזה.

יעקב אשר: כל אחד יכול לערער על דבר כזה, נכון?

יעקב אשר: יש ערעור היום?

אלעזר שטרן: לערער לבית משפט?

יעקב אשר: לא יודע אם לבית משפט.

אלעזר שטרן: אנחנו מדברים פה על בקשה לבית משפט.

יעקב אשר: מה קורה כיום כשמחזירים למישהו שיק ומתברר שהייתה טעות של הבנק?

יעקב אשר: איך הוא מערער על זה?

חן פליישר: כשהבנק טעה והחזיר?

חן פליישר: יש בחוק שיקים ללא כיסוי סעיף מפורש שמדבר על תיקון טעויות.

חן פליישר: בעיקרון, אם הבנק מודה שהוא טעה הוא יכול לתקן לבד ולא צריך ללכת לבית משפט.

יעקב אשר: אוקיי, הזכות הזו עומדת לבן אדם בכל מקרה, גם עם התיקון שלנו עכשיו, נכון?

חן פליישר: ללא קשר להודעה הזו.

חן פליישר: אם הבנק טעה והחזיר שיק שלא היה צריך להחזיר - - -

יעקב אשר: גם אם הודיעו לו בטלפון והוא לא עשה כלום.

חן פליישר: נכון, אבל זה בהנחה שהבנק חושב שהוא טעה.

חן פליישר: המקרה של סעיף 10 רלוונטי כשהבנק לא חושב שהוא טעה ואז הלקוח מחפש דרך אחרת לפתור את הבעיה.

יעקב אשר: הבנתי.

יעקב אשר: אני שואל האם מהתוספת שלנו בחוק הזה לא נפגעת הזכות הבסיסית של לבדוק אם לבנק הייתה טעות.

חן פליישר: לא, אבל הטעות היא בהחזרת השיק, לא במשלוח ההודעה.

יעקב אשר: זה מה שהיה חשוב לי לדעת.

ליאת שטרק: ליאת שטרק, ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.

ליאת שטרק: אנחנו גם תומכים בהצעת החוק וביקשנו בוועדת שרים שהיא תתואם אתנו.

ליאת שטרק: מטרת הצעת החוק הזו היא לאזן – מצד אחד להגן על המושך ושיקבל הודעה, ומצד שני להגן על אמון הציבור באמצעי התשלום המאוד חשוב הזה ובאותם אנשים שקיבלו את השיקים.

ליאת שטרק: סעיף 10, שקובע את העילות לערעור, מתייחס לעילות מהותיות בעיקרן.

ליאת שטרק: אפשר לראות שעילת ערעור היא אם הבנק סירב לפרוע את השיק מחמת טעות או אם קרה אירוע חירום ואי אפשר.

ליאת שטרק: גם כאן בסעיף אנחנו חושבים שנכון לא להסתכל רק על הבנק כנותן הודעה ולראות האם היא ניתנה, אלא באמת שאותו מושך שיק יראה שהוא היה יכול להפקיד כסף בחשבון ואילו הייתה ניתנת לו ההודעה השיק היה ניתן לפירעון.

ליאת שטרק: לכן אנחנו חושבים שצריך קצת לחדד את העילה שמציעים להוסיף בסעיף (6), להוסיף כאן התייחסות גם ללקוח ולהגיד שבנסיבות העניין הלקוח היה יכול להפקיד כספים שיאפשרו את פירעון השיק ובעצם זה משהו שבית משפט יצטרך לבחון לפי הנסיבות הקונקרטיות.

חן פליישר: אנחנו מסכימים עם עמדת משרד המשפטים.

חן פליישר: זה גם עלה בשיחות מקדימות עם אלעזר.

יעקב אשר: זה עדיין לא בא לידי ביטוי פה בנוסח.

חן פליישר: כן, כי לא ידענו בדיוק איך לעשות את זה, דיברנו על זה.

יעקב אשר: יתחילו להתפרנס מזה עורכי דין.

אלעזר שטרן: זה גם יעורר קושי מסוים איך הוא יכול להוכיח.

אלעזר שטרן: הלקוח יביא את אחותו ויגיד: כן, היא הייתה נותנת לי הלוואה.

חן פליישר: מה שכן חשוב לי שיהיה בעיקרון הזה, אם נכניס אותו, היא ההבנה שהצדדים לערעור הזה הם הלקוח והבנק, כשהבנק בעצם ממלא איזשהו תפקיד ציבורי.

חן פליישר: זה לא התפקיד הטבעי שלו להחזיר שיקים, לספור אותם והגבלות, זה משהו שהמדינה מורה לו לעשות מטעמים של אינטרסים ציבוריים.

חן פליישר: במקרה הזה לבנק אין באמת יכולת – ואני גם לא חושבת שצריך להטיל עליו את החובה – לטעון שללקוח כן הייתה או לא הייתה יכולת לכסות.

חן פליישר: ככל שזה קשור בכספים שיש ללקוח בבנק אז אולי הבנק יכול להתייחס, אבל אם מדובר למשל בכך שמביאים בן משפחה והוא מצהיר שהוא יכול, צריך לוודא שהנוסח לא מטיל על הבנק חובה להתמודד עם הטענות האלה, אלא שזה טענות שבית משפט מתרשם מהן ומחליט.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: נקודה נוספת: נגיד שהבנק לא הודיע כי אין לו טלפון, טעות של הבנק, לא היה להם את הטלפון הנכון או שאין לו טלפון – צריך להשאיר את זכות הערעור, שלאחר שזה קרה השיק לא יחשב בתוך העשרה אם באמת יתברר שזה היה משהו טכני.

אוסאמה סעדי: אז הוא יכול להגיש ערעור ולהסביר את זה.

ליאת שטרק: אבל כאן כן היינו רוצים שהעילה תתייחס גם ללקוח ולאפשרות - - -

יעקב אשר: את דיברת יותר עמוק, על כך שהלקוח יכול לבוא ולהגיד מה הייתי יכול לעשות.

יעקב אשר: אבל אם יש משהו שלכולי עלמא לא הגיעה אליו ההודעה והבנק לא אשם - - -

אלעזר שטרן: אולי נכניס את זה בסעיף הבא שאנחנו מסמיכים את המפקח, נסביר מה הוא יכול ומה לא יכול.

יעקב אשר: אוקיי.

אלעזר שטרן: בגלל שאנחנו מדברים פה על רזולוציה מאוד-מאוד גבוהה של פרטים איך הדברים אמורים להיעשות ברמה הטכנית – שזה דבר שלא נכנסים אליו בדרך כלל בחקיקה ראשית – אנחנו רוצים להסמיך את המפקח ואני אסביר כל אחד מהפרטים.

אלעזר שטרן: המפקח יוכל לקבוע את פרטי ההודעה, מה בדיוק יהיה כתוב בנוסח, שצריך להפקיד כך וכך וכו'.

יעקב אשר: לא רק נוסח, השאלה אם גם ייכנס כמה סכום יש להפקיד, או "לא פחות מ".

אלעזר שטרן: נכון, כל הפרטים האלה.

אלעזר שטרן: המפקח יצטרך לתת את דעתו ולקבוע איך צריך להיראות נוסח ההודעה הזו, מה בדיוק צריך להיות כתוב בה: הסכומים שצריך להכניס, עד איזו שעה צריך להכניס, אולי – צריך לשקול – מה קורה אם לא תכניס, מה ההשלכות האפשריות של סירוב שיקים וכו'.

אלעזר שטרן: זה הפרטים הטכניים שהמפקח על הבנקים יצטרך לקבוע, מה בדיוק יהיה תוכן ההודעה ואיך היא תיראה, כשברור שהיא צריכה לשקף את מה שהחוק רוצה להשיג, שבן אדם יבין מה עומד בפניו, מה הוא צריך לעשות כדי למנוע את חזרת השיק.

יעקב אשר: לכן אני חושב שזה צריך לכלול גם סכומים.

חן פליישר: נבחן בהמשך את האפשרויות.

חן פליישר: מאחר שבעינינו דרך המלך היא סמסים אנחנו נצטרך לראות איך אנחנו מיישבים את זה עם ההוצאה הקצרה.

יעקב אשר: דיברנו גם על הודעות טלפוניות.

חן פליישר: מבחינתי סמסים כוללים סמסים בכתב או קוליים.

יעקב אשר: צריך שזה יגיע לאנשים שאין להם סמס בטלפון.

חן פליישר: סמס קולי, למיטב ידיעתי – ואנחנו נבדוק את זה – יכול גם להגיע לטלפון שאיננו טלפון נייד.

חן פליישר: לטלפון כשר בוודאי, אבל לטלפון שהוא גם לא נייד, אם יש למישהו בבית מספר ואין לו בכלל נייד, יכולה להיות הודעה מוקלטת שמוסרת לו את ההודעה, אבל אנחנו נוודא את זה.

יעקב אשר: זה יהיה במה שהמפקח יחליט?

אלעזר שטרן: כן.

יעקב אשר: למה?

יעקב אשר: יש חוק מסגרת ויש אחר כך את הוראות המפקח.

יעקב אשר: למה אי אפשר לכתוב תנאי סף לפחות?

יעקב אשר: אני לא אכנס אם הוא יכתוב את הסכום שחייבים אבל שההודעות יהיו בדרך של סמסים, הודעות קוליות ומייל אוטומטי – הרי יש מיילים אוטומטיים כל היום מהבנק – כך בעצם כיסינו את הדברים הללו.

יעקב אשר: הוראות המפקח יהיו יותר טכניות: כמה מילים יהיו בהודעה וכו'.

חן פליישר: הקושי לדעתנו הוא שאם קובעים את זה בחקיקה זה לא שומר על עיקרון הניטרליות הטכנולוגית.

חן פליישר: כולנו יודעים שהטכנולוגיה מתפתחת ואמצעי התקשורת של גופים עם לקוחות הולכים ומתפתחים כל הזמן, דברים שאי אפשר לדמיין.

יעקב אשר: אז אל תגבילי אבל זה צריך להיות מורכב לפחות מהודעה טלפונית, אחר כך סמס, שזה יותר מתקדם - - -

חן פליישר: אבל זה נכון להיום.

חן פליישר: אני יכולה להגיד לך שיש לנו דברי חקיקה מוקדמים יותר שלמשל חשבו כך וכתבו לפחות פקס והיום אנחנו קצת תקועים עם הפקס הזה ולא יודעים איך להיפטר ממנו.

חן פליישר: זה מחייב אותנו לתקן חקיקה וחבל.

יעקב אשר: אני יודע, יש לי רק חשש אחד, שבסוף יגידו שמבחינה טכנית של הטלפון זה לא עובד כי זה נורא מסובך.

חן פליישר: לכן אנחנו מדברים על הדברים פה, כי זה מחייב אותנו גם.

אוסאמה סעדי: אפשר שאת הודעות המפקח יישלחו לנו, שנראה את ההודעות, שידווחו לוועדה.

יעקב אשר: ידווחו כן, אתה לא רוצה אישור ועדה.

אוסאמה סעדי: לא, לא אישור, אבל לפחות אז נראה.

יעקב אשר: תכף יקראו לזה פיקוח פרלמנטרי.

יעקב אשר: אנחנו בתקופה של פיקוח פרלמנטרי גבוה.

אוסאמה סעדי: אתה מסכים בהצעת החוק לפיקוח פרלמנטרי בעניין הזה?

יעקב אשר: לא, אני חושב שיש דברים שצריך לסמוך על המנהלים, אבל לכן אני כן רוצה לקבוע במסגרת שלו את העניין הזה.

יעקב אשר: תבדקו את האפשרות למצוא נוסח שלא מגביל כלים טכנולוגיים חדשים שיהיו והוא יוכל אחר כך לשנות את זה אבל חייב להיות איזשהו בסיס שזה כלי התקשרות שווה לכל נפש, גם לכאלה שהקדמה עוד לא תפסה אותם.

חן פליישר: אני באמת חושבת שזה מסוג הדברים שנכון שייקבעו בהוראות רגולטור שגם מתעדכנות.

חן פליישר: אני חושבת שאנחנו אומרים לך, גם לפרוטוקול, שהכוונה שלנו היא באמת, כמו תמיד, לטפל בלקוחות השונים של המערכת הבנקאית בצורה שנוחה גם ללקוחות וההודעות הן אפקטיביות.

חן פליישר: אם הן לא אפקטיביות לא עשינו כלום.

אלעזר שטרן: כרגע אנחנו לא מכניסים את זה לנוסח וחושבים על זה לקראת שנייה שלישית.

ליאת שטרק: אני גם אגיד שאנחנו כמשרד המשפטים תומכים בניטרליות הזו, שחשוב להבטיח את הדרך, ואם תקבע משהו אחר זה עלול להקשות.

אלעזר שטרן: אפשר לכתוב את זה בדברי ההסבר.

יעקב אשר: אפשר בדברי ההסבר, זה אחד.

יעקב אשר: שניים, אתה יכול בחוק עצמו למצוא הגדרה לא על המכניקה אלא על התכלית, שזה יכול לשרת את כל מגוון האוכלוסיות.

חן פליישר: זו הכוונה שלנו בכל מקרה.

יעקב אשר: אני יודע, אני מדבר על היום שאת תהיי בתפקיד בכיר יותר.

אלעזר שטרן: נכתוב שדרכי מסירת ההודעה יתאימו לכלל לקוחות הבנקים בהתאם לנסיבות.

יעקב אשר: משהו כזה.

יעקב אשר: מראם שחאדה, הסוכנות לעסקים קטנים, משרד הכלכלה.

יעקב אשר: בבקשה.

מראם שחאדה: בוקר טוב.

מראם שחאדה: אני רוצה להציג את עמדת המשרד.

מראם שחאדה: בעיקרון תפקידו של בעל עסק הוא לתכנן את תזרים המזומנים שלו, לדעת איזה שיקים יש לו בחוץ ואת ההכנסות הצפויות שלו.

מראם שחאדה: מצד שני, אין לו שליטה מתי יופרעו שיקים שנמצאים אצל ספקים ולפעמים יש הפתעות בחשבון, בהכנסות, ולא תמיד בעלות שליטה של בעל העסק.

מראם שחאדה: עסקים קטנים סובלים מבעיה במחזור האשראי.

מראם שחאדה: אני אדגיש שהם מהווים 99% מהעסקים בכלל הארץ, מייצרים 50% מהתוצר, אבל מקבלים רק ה25% מהאשראי העסקי של הבנקים בארץ.

מראם שחאדה: כלומר, יש להם פחות אשראי במחיר יותר גבוה, וניתן לראות את זה במדד הבנקים שאנחנו מפרסמים באתר שלנו.

מראם שחאדה: היות והחזרת שיק מעסק היא פונקציה משמעותית להגבלת החשבון שלו והיא יכולה להשפיע עליו באופן מצטבר, היא פוגעת גם בנתונים שלו בתחום, אנחנו כן תומכים בהצעת החוק ובאפשרות לבעלי עסקים קטנים ובינוניים להסדרת עניין תזרים המזומנים בעת שיק ללא כיסוי.

מראם שחאדה: חשוב לציין שגם עכשיו בנקים כן נותנים את השירות ללקוחות עסקיים אז אנחנו תומכים בכך שגם עסקים קטנים ובינוניים יקבלו, שהם יותר סובלים בעניין האשראי.

יעקב אשר: תודה.

יעקב אשר: הלאה, אלעזר.

חן פליישר: עוד חידוד אחד לסעיף 3.

חן פליישר: אני רק רוצה להפנות את תשומת הלב לכך שכשכתוב "המועד בו תישלח ההודעה" – זה אמור להניח את הדעת לגבי מה ששאלתם קודם, בסעיף 1, כששאלנו כמה זה מוקדם – הכוונה הייתה שבהתחשב בכל תהליכי הסליקה שנקבע מועד מוקדם שבו נשלח את ההודעה ולא נשאיר את זה רק לשיקול דעת.

חן פליישר: הערה שנייה היא שאחד האתגרים שאנחנו זיהינו הוא שיכול להיות מצב שבו יש לקוחות שיש לבנק רק כתובת דואר שלהם אבל אין פרטי התקשרות שמאפשרים לשלוח את ההודעה באחת הדרכים שעליהם דיברנו, כמו טלפון, טלפון נייד או אימייל.

חן פליישר: רצינו לוודא בוועדה שהעמדה שלנו היא כמו שאמרת, שלא צריך לגרור את כל המנגנון לפינות אלא צריך לטפל בעיקר ובעיקר כן אמורים להיות פרטי התקשרות, ושבמקרים האלה לא תישלח הודעה כי אין טעם לשלוח את זה בדואר, זה יגיע עוד שבועיים.

יעקב אשר: כשאדם פותח חשבון, אין דבר כזה שהוא לא כותב מספר טלפון שלו.

חן פליישר: הבעיה היא מה שאנחנו קוראים "המלאי", לא בחשבונות חדשים.

חן פליישר: ברוב החשבונות יש, צריכים להיות.

יעקב אשר: אם בן אדם לא עדכן את הטלפון שלו ויש לו טלפון אחר זו בעיה שלו.

יעקב אשר: אתם שולחים גם כל שנה בקשה לעדכון פרטים.

חן פליישר: לבנקים יש כל מיני מנגנונים לנסות לעדכן את הפרטים עד כמה שאפשר, אבל עלולים להיות מקרים שבהם לא יהיה טלפון, טלפון נייד וכתובת מייל ובמקרים האלה אנחנו לא רוצים להטיל חובה לשלוח בדואר כי זה פשוט לא עוזר.

חן פליישר: במצב כזה לצערנו לא תהיה הודעה.

חן פליישר: אולי זה גם אינטרס ללקוחות לעדכן את פרטי ההתקשרות שלהם כדי שיוכלו לקבל הודעות כאלה שמועילות להם.

חן פליישר: לדעתי יש עוד הרבה סיבות למה לעדכן אבל זו עוד סיבה.

יעקב אשר: אוקיי.

יעקב אשר: עכשיו הגענו לסעיף החשוב ביותר.

יעקב אשר: לא מקובל עלי 18 חודשים.

יעקב אשר: אני חושב שזה לא שלייקס, זה בית חרושת לשלייקס.

יעקב אשר: מאחר שאני לא רוצה להתחיל לצלול אתכם לענייני התכנות והתוכנה, להביא יועצים מחו"ל לעניין הזה, אני חושב שאנחנו צריכים לנסות להצטמצם למשהו הרבה יותר סביר.

יעקב אשר: אני חושב 10 חודשים מיום האישור.

יעקב אשר: אין לי בעיה, אני יכול להתפשר אתכם על 12 חודשים מיום ההקראה, מהדיון היום, או 10 חודשים מיום האישור.

יעקב אשר: זה מבחינתי הגג.

יעקב אשר: אנחנו לא יכולים למשוך את זה מעבר לזה.

יעקב אשר: אני חושב שתעמדו בזה.

יעקב אשר: אם יהיה משהו חירומי מאוד אנחנו תמיד פה.

 << אורח >> עודדה פרץ: לי זה נראה סביר מבחינת ההיערכות של בנק ישראל.

יעקב אשר: כמה זמן ההיערכות שלכם?

יעקב אשר: אם אתם יכולים שלושה חודשים אני אשלח לכם זר פרחים גדול.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני חושבת שצריך יותר לשאול את הבנקים בעניין הזה.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש פה הרבה היערכות טכנולוגית מצד הבנקים.

יעקב אשר: בואו נעזוב את הוויכוח כרגע.

יעקב אשר: אנחנו הרי נפגשים פה עוד, נכון?

יעקב אשר: אנחנו כרגע נכתוב 10 חודשים מיום אישור החוק ולקראת הקריאה השנייה והשלישית ננסה להתגבש.

יעקב אשר: אני אשמח אם תפתיעו אותי מוקדם יותר.

יעקב אשר: אני גם אהיה ערני לדברים אחרים.

יעקב אשר: טיבי מאיגוד הבנקים, בבקשה.

טיבי רבינוביץ': שלום.

טיבי רבינוביץ': אנחנו נבקש אם אפשר להישאר על 18 חודשים מכמה סיבות.

טיבי רבינוביץ': קודם כל, מדובר בשני תהליכים: תהליך הסדרה שייקח זמן, ולאחר מכן תהליך טכנולוגי בבנקים, שגם הוא ייקח זמן.

טיבי רבינוביץ': אתם צריכים לזכור שאנחנו נמצאים בתקופה שבה התחלואה עולה, אנשים רבים עובדים מהבית או נמצאים בבידוד.

טיבי רבינוביץ': דבר נוסף, אנחנו נמצאים בתקופה של דחיות הלוואות, דברים שמצריכים מאתנו הרבה מאוד היערכויות תפעוליות, ובנוסף יש כמה פרויקטים עתירי טכנולוגיה שדורשים מאתנו היערכות.

טיבי רבינוביץ': לכן חשבנו שההצעה הזו היא הצעה לא פשוטה, אבל ברגע שהתקבלה החלטה אנחנו כמובן נשתף פעולה ונצא לביצוע כמה שיותר מהר, אני חושב שהזמן שאתה מבקש, אדוני היושב-ראש, הוא מעט מהיר מידיי.

טיבי רבינוביץ': אנחנו מבקשים לשמור על 18 חודשים, כפי שביקשנו, מדובר בתהליכים מורכבים, אנחנו לא רוצים לעשות טעויות.

יעקב אשר: זה לא יהיה, טיבי.

יעקב אשר: זה מוגזם.

יעקב אשר: זה לא יהיה 18.

יעקב אשר: אני חושב שדווקא בתקופה שבה אתה אומר שיש כרגע פרויקטים טכנולוגיים נוספים זה הזמן להכניס את הסיסטם הזה גם לתוך זה.

יעקב אשר: השאלה היא מה סדרי העדיפויות מבחינתכם.

טיבי רבינוביץ': אתה בהחלט צודק אבל זה בדיוק העניין, זה היה פרויקט לא מתוכנן ואנחנו בהחלט נכניס אותו כמה שיותר מהר לתוך הסיסטם, אבל גם הכנסתו מחייבת היערכות.

טיבי רבינוביץ': זה לא פשוט.

טיבי רבינוביץ': אנחנו נכניס את זה כמובן, אנחנו מבינים את הדחיפות, אבל 18 חודשים זו לא זמן כל כך ארוך ולכן נבקש התחשבות בעניין.

יעקב אשר: הוא לא רק ארוך, הוא ארוך מאוד.

יעקב אשר: אני מציע שנחזור להצעה שלי כפי שאמרתי אותה בשלמותה: אנחנו כרגע בהצעת החוק נכתוב 10 חודשים, אני מודיע לפרוטוקול שעד הקריאה השנייה והשלישית אתם תעשו מאמץ לבדוק מבחינתכם את העניין הזה והנושא יישאר פתוח.

יעקב אשר: הוא יוכרע או לכיוון ה-18 או לכיוון ה-10 מינוס במהלך הדיונים.

יעקב אשר: אני אומר לך שאם היום ייכתב 18 תהיה ביקורת על כך.

יעקב אשר: זה נראה רחוק מאוד-מאוד.

יעקב אשר: הרי כל היום מפתחים מערכות דיגיטל, אפליקציות, כל יום אני מקבל השבחה נוספת, שואלים אותי אם אני רוצה לעדכן את האפליקציה שיש ברשותי.

טיבי רבינוביץ': אדוני היושב-ראש, בקשתך כמובן מובנת ואנחנו נעשה את המקסימום.

טיבי רבינוביץ': נבקש ממך לשקול בשנית ואולי לבוא לקראתנו.

טיבי רבינוביץ': אנחנו נכנסים גם לתקופה של חגים.

טיבי רבינוביץ': זה לא פשוט.

טיבי רבינוביץ': נעשה מאמצים לקראת הקריאה השנייה והשלישית לראות אם אנחנו יכולים לצמצם קצת את הזמנים, נבקש גם ממך לשקול אם אתה יכול לבוא לקראתו בעניין הזה עם עוד כמה חודשים.

יעקב אשר: את שיקול הדעת הזה נעשה בין הקריאה השנייה והשלישית.

יעקב אשר: אני אקבע כרגע כפשרה – אבל אני מודיע לך שאני חותר לפחות – 12 חודשים לעכשיו, לקריאה הראשונה, כי אני מבין שכן צריך להיות בקריאה ראשונה תאריך, למרות שזה עדיין לא סופי.

יעקב אשר: מה אתה אומר, אוסאמה?

אוסאמה סעדי: כן.

יעקב אשר: נקבע כרגע 12, כשאני מוגיע לך שאנחנו נתווכח על כך שיהיה פחות.

יעקב אשר: אני מבקש ממך לבדוק את עצמך שוב ואת המערכות.

יעקב אשר: אני חושב שאפשר להרים את זה.

יעקב אשר: אנחנו מעצמת סייבר, אנחנו לא מדינת עולם שלישי.

יעקב אשר: זה באמת לא סוף הדרך.

יעקב אשר: אנחנו ננסה להתחשב בעניין הזה בין הקריאה השנייה שלישית, שתהיה דיי מוקדם.

יעקב אשר: אם כך, אנחנו עוברים להצבעה.

יעקב אשר: מי שבעד הצעת החוק שיקים ללא כיסוי (תיקון – חובת הודעה ללקוח טרם סירוב שיק), התש"ף-2020, של חבר הכנסת משה גפני ועבדכם הנאמן, ירים את ידו.

יעקב אשר: מי נגד?

יעקב אשר: בעד – פה אחד

יעקב אשר: פה אחד.

יעקב אשר: ההצעה עברה.

יעקב אשר: אני רוצה להודות לצוות הלשכה שלי, לעו"ד יהודה כהן, מהוגי הרעיון, לצוות הוועדה כמובן ולכם.

יעקב אשר: ניפגש בקרוב.

יעקב אשר: ישיבה זו נעולה.