ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 47, 2020-08-05 09:05

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה לפתוח עוד דיון של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על סדר יומנו היום עצים, שבעיניי זה נושא חשוב וכאוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת הבוקר הזה לומר כמה מילים בעקבות הפיצוץ הנוראי אתמול בביירות וההרס והחורבן שאנחנו רואים והנזק הנוראי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכל מי שמסתכל בתמונות האלה, לא יכול שלא לחשוב על מקום אחר, לא רחוק משם, על אזור מפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המחשבה של מקבץ המפעלים הפטרו-כימיים שנמצאים שם והחומרים המסוכנים, והמחשבה על מה עלול לקרות במקרה, כמובן שאמור להדיר שינה מעינינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קיימנו כאן לא מזמן דיון בנושא של עתיד התעשייה המזהמת והפטרו-כימית במפרץ חיפה ונאמרו כאן דברים חשובים ותקדימיים בנושא של החלטה על כך שחייבים להוציא את התעשייה הזאת מלב האוכלוסייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהתמונות האלה, ומה שקרה בביירות, הן עוד פעמון אזעקה עצום שמצלצל באוזנינו היום ובעצם קורא לנו להגביר את העשייה בכל מה שקשור גם לנושא של הוצאת התעשייה וגם לגבי בכלל ראייה של הטיפול בכל מה שקשור לחומרים מסוכנים באותם מפעלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהקדם נקיים על כך דיון בוועדה כדי לפחות לבדוק את המוכנות של ישראל במקרה של אסון בסדר גודל כזה ואיך אנחנו יודעים לטפל בפיצוץ של חומרים מסוכנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגבי סוגיית העצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו דנים כאן היום בהגנה על העצים הבוגרים ועל העבודה של פקידי היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להודות לפקיד היערות, ארז ברקאי, שהצטרף אלינו באופן אישי בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות קודם כל שאני לא מבינה למה קוראים לזה פקיד היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאיפה זה הגיע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בטח מזמן הבריטים.

ארז ברקאי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתמול היינו בחוקים שקשורים לחוק הכלבת מתקופת הבריטים והיום אנחנו עוסקים בפקיד היערות שגם הוא מתקופת הבריטים.

ארז ברקאי: כל חוק שהוא פקודה, מי שאחראי עליו הוא עדיין פקיד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאם היו קוראים לך שומר היערות או שומר העצים, אולי זה היה משליך על העבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי צריך קודם כל לשנות את השם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפעמים השם גם משליך על התפקוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל, תודה רבה לכם שבאתם, גם לאפרת שעובדת אתך במחלקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שהעולם נמצא בתהליך של התחממות גלובלית שגורמת למופעים הולכים וקיצוניים של מזג אוויר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תפתחו חדשות, תראו מה קורה בבנגלדש ותבינו שאנחנו הולכים לקראת קטסטרופה עולמית נוראית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דוח מקיף של השירות המטאורולוגי מ-2019 קובע כי המגמות הקיימות מלמדות שעליית הטמפרטורה החזויה בישראל תהיה אף היא מעל הממוצע העולמי ברמה של שתי מעלות ויותר בקירוב בעונת הקיץ של עד 2050.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצעד הפשוט ביותר לביצוע שיכול להבטיח הסתגלות טובה יותר לשינוי האקלימי וגם הפחתה מסוימת שלו, זאת הגדלת כמות העצים בישראל והגברת ההגנה על עצים קיימים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה פרט לתועלות האחרות שזה הנוף שלנו, היופי שזה נותן לנו, הצל, אני חושבת שזה תורם לבריאות הפיזית, לבריאות הנפשית שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו צריכים את הירוק הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא סתם קוראים לזה מכונת הקסם של הטבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא לא רק נותנת לנו חמצן אלא היא באמת גם יכולה להוריד את הטמפרטורה בכארבע מעלות והיא נותנת לנו איזשהו אוויר לנשימה שלנו בעולם הקשה הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאז הכניסה שלי לכנסת, עוד שתי כנסות קודם, כמעט שנה וחצי כבר, אני מוצפת על בסיס קבוע בפניות של אזרחים אכפתיים שמנהלים מאבקים, לרוב מקומיים, כנגד כריתה צפויה של עצים בוגרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני גם גרה בתל אביב ואני חווה את המאבקים האלה על בסיס יום יומי והתמונה שמתקבלת מכל אותן בקשות ומאבקים, וגם הפרסומים בתקשורת, שזאת פשוט מכת מדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לי נדמה שבשם הרצון הזה לפתור את משבר הדיור, שאני לא מקלה בו ראש והוא חשוב מאוד והוא כבר שנים אתנו, העצים הם הראשונים לשלם את המחיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על פי מחקר שהוכן לבקשתי במחלקת המחקר של הכנסת, ואנחנו תכף נציג בקצרה את הנתונים שלו, בחמש השנים האחרונות נכרתו בישראל 376,000 עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מספר פסיכי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין לי מה לומר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מספר שקשה לתפוס אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למרות ההוראות הברורות שקיימות בפקודת היערות, בשנים האחרונות אנחנו נתקלים שוב ושוב במקרים בהם נכרתים עצים ללא הצדקה נראית לעין או בתוכניות פיתוח שבהליך גיבושן מקבלי ההחלטות אינם לוקחים מספיק בחשבון את הצורך בשמירה על עצים ותיקים, לפעמים בני מאות שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כאן הבוקר כדי לקבל תמונת מצב על מה שקורה בשטח וגם להחליט איך בדרכים של חקיקה או תקנות – ואני יודעת שהתקנות האלה כבר בדרך שנים – ניתן לשנות את המצב הזה לטובה כי אני חושבת שבאמת זה מה שנדרש מאתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יכולה לומר שוב עד כמה הנושא הזה בנפשי ובוער בי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינתי עצים הם אחד הדברים החשובים ביותר שיש לנו במדינת ישראל ויש לנו וחובה לשמור עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שאוהב את מדינת ישראל, צריך לאהוב גם את עציה ואת הירוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת רם בן ברק, תודה שאתה אתנו.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: תמיד נעים לבוא לוועדת הפנים והגנת הסביבה כי סוף סוף זאת איזושהי ועדה שמתעסקת באיכות החיים שלנו ובדברים שאנחנו צריכים לעבור ביום יום ולא בכל מיני נושאים פוליטיים.

רם בן ברק: זה בהחלט מרענן.

רם בן ברק: אני שמח גם על הדיון הזה.

רם בן ברק: במסגרת הדיון שתכף נשמע מה אומרים, אני גם ארצה התייחסות לעצי האקליפטוס.

רם בן ברק: קיבלתי הרבה מאוד פניות מבעלי כוורות לגבי עצי האקליפטוס ואם אפשר, הייתי רוצה התייחסות ספציפית לזה או שנייחד לזה דיון בנפרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתייחס כמובן גם לעצי האקליפטוס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שיש לא מעט מקומות שם נכרתים יערות שלמים של אקליפטוסים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שיש ויכוח לגבי המקור שלהם אבל הדבורים צריכות אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יהודה, המצגת מוכנה?

יהודה טרואן: המצגת מוכנה אבל היא לא מוכנה כרגע למערכת.

יהודה טרואן: צריכים לאשר אותה.

יהודה טרואן: נראה לי שאני אתחיל ללא המצגת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לא מעט אנשים שצופים בנו ב-זום ואנחנו רוצים שהם יוכלו להתרשם ממנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי נתחיל עם ארז ברקאי, פקיד היערות, אם אתה רוצה לומר כמה דברים בשלב הזה ואחר כך נחזור ליהודה.

ארז ברקאי: בוקר טוב לכולם.

ארז ברקאי: אני מאוד שמח להיות כאן ושהנושא הזה עולה לדיון ציבורי בכנסת, נושא שלא הגיע לוועדה הזאת במשך שנים רבות.

ארז ברקאי: אני שמח מאוד שאנחנו מקיימים את הדיון הזה.

ארז ברקאי: אני מעדיף שנשמע את דברי הציבור וגם את דוח המחקר של הכנסת כדי שנוכל להגיב עליו.

ארז ברקאי: יש מורכבות רבה מאוד בעבודה של פקידי היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה יכול לתת לנו סקירה על המחלקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם יושבים תחת משרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממתי?

ארז ברקאי: אני אציג את אגף יער ואילנות.

ארז ברקאי: אגף יער ואילנות הוא אגף חדש יחסית במשרד החקלאות למרות שהיסטורית היה אגף ייעור במשרד החקלאות שגם בשנת 1948.

ארז ברקאי: כאשר נחתמה האמנה בין ממשלת ישראל לקרן קיימת לישראל ב-1961 האגף הזה נסגר ורק בשנת 2008 הוא הוקם מחדש בעקבות תיקוני חקיקה, לא של הממשלה אלא הצעות חוק פרטיות של חבר הכנסת אופיר פינס פז, שתיקן את חוק התכנון והבנייה.

ארז ברקאי: על הדרך תוקנה גם פקודת היערות ולמעשה הוקם האגף.

ארז ברקאי: בתחילת הדרך היו שם שלושה חברים בלבד שבנוסף על תפקידם עשו עוד דברים.

ארז ברקאי: לאורך השנים מי שנשא בתפקיד פקיד היערות, אלה פקידי יערות קק"ל.

ארז ברקאי: למעשה מ-1961, מהרגע שנחתמה האמנה, פקידי יערות קק"ל נשאו בתפקיד הזה, עד 2008, והם עדיין נושאים בתפקיד הזה למרות שב-1 ביולי, ממש לפני כחודש, ביצענו איזשהו שינוי מהלך ונטלנו חלק מהסמכויות שניתנו לקק"ל לאורך שנים לעובדי האגף.

ארז ברקאי: האגף היום מונה 15 עובדים, מתוכם שבעה הם פקידי יערות אזוריים שפרוסים לאורך מחוזות משרד החקלאות, עוד מספר עובדי מטה, כאשר בנוסף לעובדים האלה קיימים עוד גופים שהסמכנו בהם פקידי יערות, מעבר לפקידי היערות של קק"ל.

ארז ברקאי: משרד החקלאות הסמיך פקידי יערות ברשות הטבע והגנים, ארבעה פקידי יערות מוסמכים ברשות הטבע והגנים.

ארז ברקאי: מוסמכים גם היום פקידי יערות עירוניים שהם עובדי רשויות מקומיות ב-15 רשויות מקומיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בפורום ה-15?

ארז ברקאי: לא.

ארז ברקאי: לא בהכרח בפורום ה-15.

ארז ברקאי: יש גם מועצות אזוריות, יש גם רשויות.

ארז ברקאי: ירושלים למשל לא חברה בפורום ה-15 אבל יש בירושלים פקיד יערות עירוני.

ארז ברקאי: לרוב אלה רשויות גדולות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי קבע באילו רשויות יהיה פקיד יערות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפי איזה קריטריון זה נקבע?

ארז ברקאי: לאורך השנים, עת הסמכנו ברשויות מסוימות, יצאה פנייה של שר החקלאות למספר רשויות – לרוב, כמו שאמרתי, רשויות גדולות – בבקשה להסמיך אותם.

ארז ברקאי: חלק מהרשויות הסכימו, חלק מהרשויות לא הסכימו וקבענו מה הם התנאים והקריטריונים, מה הם תנאי הסף של המועמד להיות פקיד יערות ומה התנאים שהרשות צריכה לתת לדבר הזה.

ארז ברקאי: לאחר שהועבר קורס הסמכה של כ-50 שעות, למעשה ניתנה הסמכה של שר החקלאות ויש ברשויות האלה פקיד יערות עירוני שעובד כעובד רשות.

ארז ברקאי: הוא כפוף אלינו מקצועית אבל מינהלית כפוף לרשות המקומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין כי אני רוצה להבין איך עובד כל המנגנון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם עומד עץ שקמה עתיק יומין באופקים ומתכננים לבנות שם בניין במקומו אבל התושבים מתנגדים לפגיעה בעץ העתיק הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הפרוצדורה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי קובע אם העץ הזה ייכרת או לא?

ארז ברקאי: לא משנה כרגע מה המקום בו מוגשת הבקשה.

ארז ברקאי: היה ומוגשת בקשה לפקיד היערות האזורי או העירוני, הוא צריך לבחון את הבקשה על כל השיקולים שקבועים בפקודת היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אין פקיד יערות עירוני, פקיד היערות האזורי הוא זה שצריך לבדוק.

ארז ברקאי: כן.

ארז ברקאי: מבחינתי הם כולם פקידים אזוריים.

ארז ברקאי: מבחינת הטרמינולוגיה יהיה יותר נוח אם נשתמש במונח פקיד יערות אזורי אבל זה לא משנה כרגע אם הוא אחראי רק על רשות או על אזור הרבה יותר גדול.

ארז ברקאי: זה פקיד יערות אזורי.

ארז ברקאי: מוגשת אליו הבקשה לכריתת העץ.

ארז ברקאי: הוא צריך לשקול את כל השיקולים שקבועים כבפקודת היערות ובהתאם לתכלית הבקשה, שזה גם דבר שהוא אמור לשקול לפי הפקודה, הוא אמור להחליט האם בהתאם לתכנון הקיים יש אפשרות לשמור את העץ או שצריך לעשות כאן איזשהו שינוי תכנון כדי לשמר את העץ.

ארז ברקאי: צריך לראות האם העץ הוא גדול, בעל מופע מרשים וכיוצא באלה, כחלק מהשיקולים שקבועים בפקודה.

ארז ברקאי: לאחר שהוא קיבל את החלטתו, במידה והוא קבע כי העץ הוא לשימור, למעשה מגיש הבקשה מקבל איזושהי תשובה של סירוב ושמורה לו הזכות לפנות בערר אלי.

ארז ברקאי: היה והוא קיבל הודעה על אישור לכריתת העץ, ברגע שמתפרסם רישיון הכריתה, הוא מפורסם לתקופה של 14 ימים באתר משרד החקלאות או באתר של פקיד היערות העירוני, לא משנה כרגע אם זה כאן או כאן, ובמשך 14 ימים הוא יכול לפנות אלי בבקשה לערער על ההחלטה של פקיד היערות האזורי.

ארז ברקאי: מכאן פתוחה לי הדרך לדון בסוגיה הזאת ולשקול מחדש את כל השיקולים ששקל פקיד היערות.

ארז ברקאי: למעשה אני נכנס בנעליו ובודק האם ניתן לשמר את העץ הזה, האם ניתן לעשות שינוי תכנוני, האם יש הצדקה בכלל, בודקים את מצבו של העץ ובהתאם לכך נותנים החלטה סופית בהליך.

ארז ברקאי: \

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה אם אותם יזמים כורתים את העץ ללא בקשה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה במקרה כזה?

רם בן ברק: קודם כורתים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כורתים ואחר כך השכנים מתלוננים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה במקרה כזה?

ארז ברקאי: במקרה והתלונה מגיעה לידינו, רק אם היא מגיעה לידינו - לצערי הרב אין לנו עין על כל עץ - מי שאחראי היום לאכיפת פקודת היערות במדינת ישראל זו הסיירת הירוקה שאנחנו מפעילים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של משרד החקלאות.

ארז ברקאי: לא.

ארז ברקאי: הסיירת הירוקה של רשות טבע וגנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רת"ג שיושב תחת המשרד להגנת הסביבה.

ארז ברקאי: נכון.

ארז ברקאי: אלה לא פקחים של משרד החקלאות.

ארז ברקאי: אנחנו רק משלמים עבור עבודות הפיקוח שלהם.

ארז ברקאי: הם למעשה מנהלים את החקירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בחוק כתוב שבעצם מי שאוכף את פקודת היערות, זאת הסיירת הירוקה?

ארז ברקאי: לא.

ארז ברקאי: בחוק, בסעיפי הפיקוח והעונשין, כתוב מה העונשים על ביצוע.

ארז ברקאי: לא כתוב מי מבצע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה קרה שהסיירת הירוקה היא המפקחת?

ארז ברקאי: שנייה.

ארז ברקאי: אני אגיע לזה.

ארז ברקאי: בחוק כתוב שכדי לנהל חקירה שתוגש בסופו של דבר, היה ונגיע לתיק פלילי ולאישום פלילי בבית המשפט, מי שצריך לנהל את החקירה זה פקיד היערות.

ארז ברקאי: כלומר, פקחי הסיירת הירוקה מוסמכים גם כפקידי יערות לעניין סעיפי העונשין בפקודת היערות.

תומר רוזנר: למה זה כך?

תומר רוזנר: זה מאוד מוזר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה קרה שזה כך?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה כך?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממתי ולמה?

ארז ברקאי: אני אסביר.

ארז ברקאי: עד שנת 2011 מי שאכף את פקודת היערות, היו פקחים של קק"ל.

ארז ברקאי: נחזור לזה שלא היה אגף יער ואילנות, כפי שאמרתי קודם.

ארז ברקאי: מי שאכף את זה, אלה פקחים של קק"ל.

ארז ברקאי: עלו הרבה מאוד בעיות משפטיות בכך שסמכות שלטונית מובהקת כמו פיקוח ואכיפה תתבצע על ידי גוף פרטי ולכן הסמכות הזאת נלקחה לחלוטין מקק"ל והם לא מנהלים יותר שום חקירות ושום תיקים פליליים בנושא פקודת היערות.

ארז ברקאי: המשרד חיפש מי הגורם שיכול לבצע את המשימה הזאת ב-2011 והוא מצא את הסיירת הירוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שגם כך בקושי מצליחה להתמודד.

תומר רוזנר: היא לא בתוך הערים.

תומר רוזנר: דווקא במקומות שחשוב שתהיה, היא לא נמצאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תומר מעלה כאן שאלה ממש חשובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הסיירת הירוקה לא עובדת בערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רוב התלונות שאנחנו מקבלים על כריתות של עצים בוגרים, הן מהערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא בטבע.

ארז ברקאי: אנחנו לחלוטין מודעים לכך.

ארז ברקאי: זה המנגנון אליו הצלחנו להגיע.

ארז ברקאי: לפני מספר שנים, בסוף 2016, תחילת 2017, אנחנו ניסינו להעביר את זה ליחידה אחרת שתוקם ברת"ג לטובת העניין הזה אבל הדבר לא צלח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': במי זה תלוי?

שאול גולדשטיין: אם אפשר להעיר הערה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאול גולדשטיין, מנכ"ל רת"ג.

שאול גולדשטיין: בוקר טוב.

שאול גולדשטיין: אנחנו כן עובדים בערים.

שאול גולדשטיין: הסיירת הירוקה, יש לה שני פקחים – פקח ופקחית- והם מתעסקים בכל מה שצריך בפקודת היערות, כולל בערים.

ארז ברקאי: שאול צודק לחלוטין.

ארז ברקאי: שני הפקחים הייעודיים שמשרד החקלאות משלם עבורם לטובת אכיפת פקודת היערות, הם נכנסים לערים ומבצעים את עבודות הפיקוח והאכיפה בערים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שני פקחים, פקח ופקחית, יפה, בכל הארץ?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על כל העצים של מדינת ישראל?

שאול גולדשטיין: כמובן שיכול להיות שזה מעט מדי ואנחנו מתעסקים במאות פניות.

שאול גולדשטיין: אנחנו בעצם נותנים כאן שירות למשרד.

שאול גולדשטיין: בואי נגיד שבאופן כללי אנחנו לא אוהבים להיות בתוך הערים אלא אם יש מקרה יחידני שאנחנו בתוך העיר כי אנחנו חושבים שזה כן חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מתווכחת אם זה חשוב לך או לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מכירה אותך ואני יודעת שזה חשוב לך אבל אני חושבת שגם אתה תודה ששני פקחים על כל המדינה, זאת בדיחה.

ארז ברקאי: ברשותך, גם אני אגיב ואומר שאת לגמרי צודקת.

ארז ברקאי: לצערי הרב הניסיונות להגדיל את מספר הפקחים כרוכה בתקציב נוסף שלצערי הרב לא צלח.

תומר רוזנר: למה שיחידת הפיצוח לא תעשה את זה?

תומר רוזנר: יחידת הפיצוח של משרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלה טובה.

קריאה: האם אפשר לתת דוגמה לנושא שעכשיו מדברים, כדוגמה פרטית?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אבל איך פתחנו לכולם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נהיינו סימפוזיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק רגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לאט לאט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו כאן שעתיים וכולם ידברו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין, ארז ברקאי, כמה קנסות למשל אותם שני פקחים חרוצים נתנו?

ארז ברקאי: זה מופיע במדויק.

ארז ברקאי: אפשר להסתכל בדוח של מרכז המחקר.

ארז ברקאי: בשלוש שנים, 2016 עד 2018, הוטלו 140 קנסות לע פקודת היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מרשים.

רם בן ברק: מה הגובה הממוצע של קנס?

ארז ברקאי: הסכום המינימלי של קנס הוא 7,500 שקלים.

ארז ברקאי: הוא יכול להגיע עד 29,200 שקלים לפי חוק העבירות המינהליות.

רם בן ברק: את אומרת, ב-20,000 שקלים היזם פתר את הבעיה.

רם בן ברק: למה הוא לא נכנס על זה לכלא, אם זאת עבירה פלילית?

ארז ברקאי: כמו שאמרתי, יש כאן מדרג, התביעות במשרד החקלאות יצרו כאן איזשהו מדרג של תביעות ובתנאים מסוימים מוגש נגדו כתב אישום פלילי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה חקירות פתחתם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה תיקים נפתחו?

ארז ברקאי: לפי הנתונים, 477 תיקים.

תומר רוזנר: למה רק שליש הגיע לקנס?

ארז ברקאי: כי חלק ניכר מהתיקים או שלא הייתה עבירה, הפקח הגיע בפועל לשטח ולא הייתה עבירה, או שלא נמצא חשוד בעבירה.

רם בן ברק: העצים מתים מעצמם.

רם בן ברק: ליזמים יש כל מיני שיטות לפתור את הבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היינו במבנה של פקיד היערות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרת שעברתם סוג של רפורמה בתקופה האחרונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הכוונה?

ארז ברקאי: אנחנו עברנו באגף שינוי ארגוני וסמכויות הרישוי שניתנו לקק"ל לאורך שנים, החל מה-1 ביולי מבוצעות על ידי פקידים אזוריים שהם עובדי משרד החקלאות, הם עובדי מדינה.

ארז ברקאי: כמעט השלמנו את תהליך ההחלפה של קק"ל.

ארז ברקאי: אנחנו צריכים לקלוט עוד שני עובדים לטובת העניין הזה ואני מניח שבחודשים הקרובים זה יקרה.

ארז ברקאי: לכן כל הסמכויות שהיו לקק"ל בתחום הזה עברו לידי משרד החקלאות.

תומר רוזנר: מה נותר בידי קק"ל?

ארז ברקאי: נותר מה שנקרא מקרקעי הייעור, שטחי תמ"א 22 או תמ"א 1 לצורך העניין.

ארז ברקאי: האחריות שלהם על היערות.

תומר רוזנר: הם ממשיכים להיות שם פקידי יערות?

ארז ברקאי: כן.

ארז ברקאי: הם ימשיכו להיות פקידי יערות בשטחי הייעור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל מה שקשור בכריתות עצים שם, זה הם?

ארז ברקאי: כן.

רם בן ברק: רשות הטבע והגנים כפופה אליכם בכל מה שקשור לכריתת עצים?

ארז ברקאי: רשות הטבע והגנים מקבלת סמכות משר החקלאות לפקידי יערות.

ארז ברקאי: יש ארבעה פקידי יערות אזוריים ברשות הטבע והגנים.

ארז ברקאי: הם כפופים מקצועית וכל כריתה שמתבצעת בשטחי רשות הטבע והגנים, כמו כל כריתה שקק"ל מבצעים לטובת התוכניות השנתיות שלהם ביערות, עוברת את האישור והבקרה שלנו באגף על ידי יחידת המטה.

רם בן ברק: זאת אומרת, רת"ג לא יכולה לעקור עץ בלי אישור שלכם.

ארז ברקאי: כן.

ארז ברקאי: היא צריכה להעביר תוכנית שנתית לכריתות בשטחים שהם מנהלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פונה לשאול גולדשטיין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול לומר לנו כמה חקירות אותם אנשי הסיירת הירוקה ניהלו בשנת 2019?

שאול גולדשטיין: אין לי את הנתון הזה.

שאול גולדשטיין: אני יכול לבדוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח לדעת כמה חקירות היו, כמה מתנהלות היום, כמה הגיעו לכדי כתבי אישום ולגבי כמה עיריות הוגשו תלונות לגבי ההתנהלות שלהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יהודה ממרכז המחקר והמידע של כנסת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לבקשתי אתה עשית מחקר ואתה רוצה להציג בפנינו את הנתונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

יהודה טרואן: תודה רבה.

יהודה טרואן: כמו שציינת, את המחקר הזמנת לפני שתי כנסות וחלפו הרבה מים בירדן מאז.

יהודה טרואן: הנתונים שאני אביא הם עד 2018 כי זה הוכן במהלך 2019.

יהודה טרואן: תודה לארז שמאוד שיתף פעולה בהכנת המסמך.

יהודה טרואן: אני שמח שהוא כאן, הוא המומחה.

יהודה טרואן: תודה גם לפרופסור יפעת הולצמן גזית שלדעתי נמצאת ב-זום.

יהודה טרואן: אנחנו מדברים היום על עצים בוגרים בישראל שמוגנים על פי חוק, גם מכריתה וגם מהעתקה.

יהודה טרואן: ההגנה בישראל היא לא רק על עצים בוגרים אלא היא גם על עצי זית וחרוב.

יהודה טרואן: זה מעוגן בחוק, בפקודת היערות.

יהודה טרואן: כלומר, גם כשהם עצים קטנים, הם מוגנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לציין שהובא לתשומת לבי שהרשימה של האילנות המוגנים שנקבעה ב-1997 פקעה ב-2017 ואין רשימה חדשה.

ארז ברקאי: נכון.

ארז ברקאי: למעט הזית והחרוב שמוגדרים בפקודה כאילן מוגן.

ארז ברקאי: הוועדה המייעצת לשר החקלאות, לפי סעיף 15(ד) כבר התכנסה ב-2014 וב-2015 לדון בסוגיה הזאת, והיא ראתה שכיוון שהמטרה בחוק היא להגן על עצים בוגרים, היא לא ראתה צורך להגן גם על אילנות, כלומר בשלבים קטנים יותר שלהם.

ארז ברקאי: צריך לזכור שבעיר אנחנו בעיקר מדברים על עצי נוי שבשלבים קטנים אפשר היה וצריך לקנות אותם במשתלה.

ארז ברקאי: הוועדה דאז ראתה לנכון שאם צריך להגן על העצים הצעירים, מדובר בעצים שהם גם מוגדרים כערכי טבע מוגנים והם נמצאים בשטחים הפתוחים.

ארז ברקאי: במסגרת זאת הם מוגנים גם כערכי טבע מוגנים מתוקף חוק שמורות טבע וגנים לאומיים.

ארז ברקאי: לא ראינו צורך לייצר כאן למעשה כפילות רגולטורית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא כל כך הצלחתי למה זה יוצר כפילות.

רם בן ברק: עץ צעיר שאפשר לקנות במשתלה ואת שמה אותו במקום אחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אם הוא ברשימה של האילנות המוגנים?

ארז ברקאי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם זה עץ זית צעיר שקניתי במשתלה, זה בסדר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מצליחה להבין למה אין רשימה מסודרת של האילנות המוגנים.

ארז ברקאי: כי הרעיון הוא להגן על כל העצים בצורה גורפת.

ארז ברקאי: כל העצים שמוגדרים כעץ בוגר, מוגנים.

ארז ברקאי: כל העצים מוגנים מתוקף הגודל שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאתה אומר שלגבי הזית והחרוב מוגנים.

ארז ברקאי: הזית והחרוב מוגנים כאילן מוגן וזה אומר שזה כך בכל שלבי הגידול שלהם, גם כשהם צעירים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק הזית והחרוב.

ארז ברקאי: רק הזית והחרוב.

רם בן ברק: מעצם גילם הם מוגנים.

ארז ברקאי: מעצם גודלם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם לא חושבים שאולי יש מקום לשים עוד כמה עצים בתוך הרשימה הזאת?

ארז ברקאי: אנחנו לא חושבים שזה דבר נכון לעשות.

ארז ברקאי: אפשר לכנס שוב את הוועדה המייעצת ולנהל דיון בסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה לחשוב על כמה עצים בשליפה.

ארז ברקאי: אני חוזר ואומר שהמינים המוגנים בשלבי הגידול הקטנים שלהם יותר, שהם פחות מעץ בוגר, הם מוגנים גם מתוקף הגדרתם כערך טבע מוגן.

ארז ברקאי: לכן אנחנו לא רואים צורך לייצר כאן הגנה גם מתוקף פקודת היערות וגם הגנה מתוקף ערכי טבע מוגנים.

תומר רוזנר: זאת לא תשובה.

תומר רוזנר: רבים מהעצים הבוגרים מוגנים כערך טבע מוגן.

ארז ברקאי: ממש לא.

ארז ברקאי: יש רשימה מצומצמת מאוד של עצים שהם עצי בר בישראל שהם ערך טבע מוגן.

ארז ברקאי: אפשר לבדוק בחוק שמורות טבע וגנים לאומיים.

ארז ברקאי: יש מאות מינים של עצים שהם עצי נוי שמוגדרים מתוקף הגדרתם כעץ בוגר.

ארז ברקאי: מכאן נובע הפער.

רם בן ברק: מה שאומר פקיד היערות, אם הבנתי נכון, עץ שאפשר לקנות במשתלה, הוא בסך הכול בן שנה ואפשר להחליף אותו בעץ אחר מהמשתלה, אין צורך בהגנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עץ דקל, אותם דקלים מפורסמים תל אביביים שנשתלו, שהיה מישהו שהלך בתל אביב והרעיל אותם וגמר אותם או ששרף אותם, אתה מכיר את התופעה הזאת בתל אביב ששרפו דקלים?

ארז ברקאי: ששרפו עצי דקל?

ארז ברקאי: אני לא מכיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתפלאת שפקיד היערות במדינת ישראל לא שמע את הטרנד הזה בתל אביב לשרוף דקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איבדנו לא מעט דקלים היסטוריים בתל אביב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש דקלים שנשתלו בימים הראשונים של תל אביב, דקלים מיוחדים, ארוכים, גבוהים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם מישהו רוצה לכרות את הדקל הזה, זה לא נופל תחת שום הגדרה?

ארז ברקאי: ודאי שכן.

ארז ברקאי: הוא תחת הגדרה של עץ בוגר.

רם בן ברק: כמה שנים זה בוגר?

ארז ברקאי: זה לא עניין של שנים.

ארז ברקאי: זה עניין של גודל.

ארז ברקאי: העץ צריך להיות לפחות בגובה של שני מטרים וכותרו בגובה מ-1.30 מטר מהקרקע, צריך להיות לפחות 10 סנטימטרים.

יהודה טרואן: אני אציין במאמר מוסגר, לשאלה שלך.

יהודה טרואן: היו מי שטענו, אני חושב שזה מופיע במסמך, שיש קושי שיש מינים מסוימים שלוקח להם הרבה שנים עד שהם מתפתחים להגדרה של עץ, אז הם פחות מוגנים מבחינה זו.

יהודה טרואן: עץ שצומח מהר, יקבל הגנה אחרי תקופת שנים מועטה יחסית ואחרים פחות.

יהודה טרואן: אלה עצים בוגרים מוגנים.

יהודה טרואן: נמשיך לשקף הבא.

יהודה טרואן: השאלה היא גם מה המשמעות של כריתה.

יהודה טרואן: אפשר להתקדם שני שקפים.

יהודה טרואן: כריתה, כמובן המשמעות הבסיסית שכולנו מכירים היא גדיעה או הסרה של העץ בבסיסו אבל המשמעות בחוק, מעבר לכך, היא גם חיתוך הגזע המרכזי וגם הגדרה מאוד רחבה של כל פעולה הגורמת או עלולה לגרום למותו של העץ, לרבות הרעלה, שריפה, חיתוך השורשים וכולי.

יהודה טרואן: השריפות שאת דיברת עליהם, שריפה של עץ, אם היא עלולה, אפילו לא גרמה למותו של העץ אבל הייתה עלולה, זה נחשב לכריתה.

יהודה טרואן: דיברנו קודם על העתקות ואני לא אתעכב.

יהודה טרואן: המדיניות כיום היא למעט בהעתקות כי הן גם יקרות וגם סיכויי ההצלחה נמוכים.

יהודה טרואן: לסבר את האוזן, עלות יכולה להגיע – יתקנו אותי אם אני טועה - לחצי מיליון שקלים להעתקת עץ.

יהודה טרואן: זאת פרוצדורה מאוד מורכבת.

יהודה טרואן: חשוב גם לראות מה לא נמצא.

יהודה טרואן: עצים אינם מוגנים מפני פגיעה או השחתה בחוק.

יהודה טרואן: אם לא הרגנו, לא הייתה פעולה שהייתה עלולה להרוג את העץ, אין כאן כריתה ואין הגנה על העץ.

יהודה טרואן: פעילים התלוננו על למשל תופעה של חברת חשמל או רשויות שגוזמות את העצים באגרסיביות ופוגעות בהם, זה לא כלול בחוק.

יהודה טרואן: זאת איזושהי לקונה

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זו בעיה עצומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחת הבעיות הגדולות ביותר בכל מה שקשור בעצים, זה בעצם גיזום לא מקצועי שפשוט גומר את העצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בעיקר במרחבים העירוניים, שם עבודת הגיזום ניתנת במכרזים לכל מיני קבלנים שאין להם מושג מה הם עושים והתוצאה היא שאנחנו מאבדים את כל הנוף של העצים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעצם כל הסיפור של הגיזום בכלל לא מופיע?

יהודה טרואן: עד כמה שאני מבין הגיזום לא כלול בחקיקה, ברגולציה.

יהודה טרואן: אין רגולציה בתחום הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין גם רגולציה לגבי מי יכול לעשות את זה מבחינת רישיון?

יהודה טרואן: אין רגולציה.

יהודה טרואן: יש המלצות מי יכול אבל כרגע התחום די פרוץ.

קריאה: אין הסמכה.

יהודה טרואן: אין הסמכה פורמלית.

יהודה טרואן: יש אנשים שמוכשרים אבל אין הסמכה שמחייבת.

יהודה טרואן: בעיקרון האיסור עליו דיברנו חל בכל הארץ, גם ברשות הטבע והגנים, גם ביערות קק"ל וגם בשטחים חקלאיים.

יהודה טרואן: מה שאני הולך להציג ולדבר מכאן והלאה, זה אזור בנוי בלבד.

יהודה טרואן: יש מתח מובנה בין תרומת העץ שאת דיברת עליה בהתחלה, התייחסת הרבה מאוד לתועלות שיש לעצים במרחב העירוני, מצד אחד, ומצד שני צורך בבנייה ופיתוח.

יהודה טרואן: כמובן שזה המתח הבסיסי שמאפיין את התחום בשטח העירוני.

יהודה טרואן: מה גודל התופעה.

יהודה טרואן: ציינו כבר את הנתונים.

יהודה טרואן: 376,000 כריתות.

יהודה טרואן: מדובר על פני שש שנים - 2018-2013 – כ-15 אחוזים מסך כל הכריתות והעתקות הן העתקות.

יהודה טרואן: כמו שאמרתי, המגמה בשנים האחרונות היא להמעיט ככל שניתן וגם רואים את זה בנתונים אבל אני לא אציג את זה.

יהודה טרואן: מתוך הכריתות, יש כל מיני עילות בגינן מאושרות כריתות של עצים.

יהודה טרואן: רוב הכריתות באזור הבנוי הן לצורך בנייה.

יהודה טרואן: מעל 50 אחוזים.

תומר רוזנר: ה-376,000 כריתות, זה בשטח הבנוי בלבד?

יהודה טרואן: במקום שאני מציג, זה השטח הבנוי בלבד.

תומר רוזנר: זאת אומרת, יש עוד הרבה כריתות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי.

יהודה טרואן: כאן יש את הפיזור על פני שנים.

יהודה טרואן: אני לא אתעכב עליו יותר מדי.

יהודה טרואן: אנחנו רואים הרבה וריאביליות.

יהודה טרואן: 2014 מצטיינת כשנה שיש בה הרבה מאוד כריתות.

יהודה טרואן: אנחנו לא יודעים להסביר.

יהודה טרואן: גם שאלנו את ארז והוא לא ידע להסביר.

יהודה טרואן: כדי להביא נתונים צריך לראות האם הייתה תנופת בנייה יוצאת דופן באותה שנה.

יהודה טרואן: זאת בעצם הצטברות של כל פרוייקטי בנייה בכל הארץ בכל רשות ורשות כאשר בחלק מהרשויות, למשל חיפה, אנחנו נניח שיהיו יותר כריתות בגלל בנייה מאשר בבאר שבע לצורך העניין.

יהודה טרואן: לא נכנסו לסוגיה כדי לנסות להסביר את זה.

יהודה טרואן: גם פקיד היערות לא ידע להסביר את הווריאביליות.

יהודה טרואן: מה שאני כן אומר, אנחנו רואים את הירידה ב-2015 וחלקה לפחות סביר להניח שאפשר לייחס לשינוי בחוק שהיה ב-2014 לפיו הגדרת עץ בוגר השתנתה מקוטר של 10 סנטימטרים בכל הארץ ל-20 סנטימטרים באזורי מגורים.

יהודה טרואן: עצים שבשנת 2014 באזורי מגורים, חלק מהעצים היותר קטנים מתוך העצים הבוגרים שעדיין היו חייבים אישור כריתה ב-2014, ב-2015 כבר לא היו צריכים אישור כריתה ולכן חלק מהירידה כנראה קשורה לשינוי הזה בחוק.

תומר רוזנר: אני אעצור אותך רגע רק כדי לומר לפקיד היערות, אפרופו הדיון שלנו באילנות המוגנות, שבדיוק זאת הנקודה.

תומר רוזנר: האילנות המוגנים באזורי מגורים הם רק עצים בוגרים מאוד מאוד שקוטרם 20 סנטימטרים ומעלה.

תומר רוזנר: יש לנו עצים שהם בין 10 ל-20 סנטימטרים שעכשיו הם לא מוגנים וכדי להגן עליהם, הדרך היחידה היא רק בדרך של אילנות מוגנים.

תומר רוזנר: זה המקום שחל בו שינוי ויכול להיות שהוועדה המייעצת לא שקלה את זה מספיק בשעתו, אולי השינוי בחוק לא היה בפניה, ויכול להיות שיש מקום לדיון מחדש בעניין.

יהודה טרואן: נמשיך לשקף הבא ואתייחס ממש בקצרה.

יהודה טרואן: חלק מהנושאים כבר נדונו הבוקר.

יהודה טרואן: נושא אחד שאני אציין ככוכבית ואני לא הולך לדבר עליו זה שינוי של רישיון, מתכונת מתן הרישיון בעת הליכי התכנון והבנייה, רישיון מותנה ומורשה.

יהודה טרואן: אני מניח שיש הרבה אנשים שירצו לדבר על כך.

יהודה טרואן: אני רק מציין שלאחרונה היה שינוי שמעורר איזושהי מחלוקת.

רם בן ברק: הוותמ"לים ניתקו את הצורך ברישיון?

רם בן ברק: זאת אומרת, הוותמ"ל הוא יותר חזק מפקיד היערות לצורך העניין הזה?

יהודה טרואן: אני לא חושב אבל אפשר לשאול את ארז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם פקיד היערות יכול לעצור את הוותמ"ל?

ארז ברקאי: באופן כללי אני לא חושב שתפקידו של פקיד היערות הוא לעצור את הוותמ"ל או לעצור את מוסדות התכנון.

ארז ברקאי: פקיד היערות צריך להיות הגורם שמאזן ובודק האם אפשר לשמור על עצים.

ארז ברקאי: זה תפקידו.

ארז ברקאי: לגבי הוותמ" ל, לצערי הרב אני אומר שהרבה פעמים נתקלנו במצבים שהוותמ"ל התקדם מאוד – כמו שאנחנו יודעים שהוותמ"ל מתקדם – ובסוף, ממש לפני האישור, הם נזכרו שצריך חוות דעת של פקיד היערות.

ארז ברקאי: היכן שיכולנו ואנחנו יכולים, לפעמים אנחנו מחזירים את הגלגל לאחור.

ארז ברקאי: אני אומר שבשנים עברו, בטח בשנים הראשונות של הוותמ"ל, הגענו למצב שלמרות שסעיף 83(ג) לחוק התכנון והבנייה מחייב את חוות הדעת של פקיד היערות, אושרו שם תוכניות ללא חוות דעת פקיד היערות.

ארז ברקאי: אנחנו מגיעים עכשיו להיתרים ואז פתאום מגלים שבשלב התוכנית אף אחד לא הסתכל על מה שקורה עם העצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה קורה?

ארז ברקאי: אני לא יודע לומר למה הוותמ"ל עובד בצורה שהוא עובד.

ארז ברקאי: אני כן אומר שאנחנו יותר לא נתקלים בדבר הזה.

ארז ברקאי: אנחנו לא נתקלים יותר במצב שבו הוותמ"ל מאשר תוכניות בלי חוות דעת של פקיד יערות.

ארז ברקאי: זה היה בעבר.

יהודה טרואן: ברשותכם, אני אעבור לעוד שניים-שלושה נושאים על קצה המזלג.

יהודה טרואן: כאשר כורתים עצים, אנחנו מדברים על קבלנים, מחויבים לתת איזשהו פיצוי נופי שזה יכול להיות במתכונת של נטיעות שוות ערך לעץ שנכרת.

יהודה טרואן: זה אומר שאם היה עץ אחד, לצורך העניין פיקוס מפואר, זה לא שישתלו עץ אחד במקומו אלא ישתלו עצים רבים שהם שווי ערך לאותו עץ.

יהודה טרואן: אם אין אפשרות לטעת את כל העצים בתוך השטח, יש גם אפשרות לתת איזשהו פיצוי כספי שעובר לתקציב ייעודי, לתב"ר עירוני, שהוא ייעודי, כסף צבוע למטרת נטיעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התקנות האלה של השווה ערך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בתקנות?

תומר רוזנר: היה אמור להיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אין תקנות?

ארז ברקאי: מהתיקון החמישי לפקודה בשנת 2012, המשרד פעל במשך ארבע שנים לגבש תקנות.

ארז ברקאי: הליך הכריתה וכל מה שכרוך בו.

ארז ברקאי: אלה תקנות מאוד מורכבות שמערבות הרבה מאוד גורמים.

ארז ברקאי: לקח לקודמיי ארבע שנים להכין את התקנות והנהלת המשרד הקודמת פסלה את התקנות שהוכנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה שנים התקנות בצנרת?

ארז ברקאי: למעשה מ-2012.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שמונה שנים.

תומר רוזנר: המחוקק קצב חצי שנה.

ארז ברקאי: אנחנו עובדים שוב על התקנות האלה, למעשה משנת 2018.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באיזו מגירה במשרד החקלאות התקנות יושבות מוכנות?

ארז ברקאי: הן לא יושבות מוכנות.

ארז ברקאי: אנחנו עובדים עליהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עובדים עליהן שמונה שנים?

ארז ברקאי: אני חוזר ואומר, על עבודה של ארבע שנים, למעשה, אפשר לומר, נזרקה לפח על ידי הנהלת המשרד הקודמת.

ארז ברקאי: היא לא אושרה.

ארז ברקאי: היה צריך להתחיל לעבוד מהתחלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה שהיא לא אושרה, זה לא חייב להיות שהיא נזרקה לפח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יודע, שר החקלאות הקודם גם רצה לעשות טרנספר לחתולים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוציאו את התקנות ותאמרו שיש שר חדש.

ארז ברקאי: בסדר.

ארז ברקאי: ברור לנו.

ארז ברקאי: אנחנו עובדים על הדבר הזה.

ארז ברקאי: זה לא דבר שלוקח מעט זמן.

ארז ברקאי: לוקח זמן לגבש את הדבר הזה.

ארז ברקאי: אנחנו צריכים לעבור אישורי נוסח והערות ציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כאן לא מעט דיונים שאני מגלה שבאמת תקנות שהיו צריכות להיות מתוקנות כבר מזמן, לא הובאו ולא קודמו והן תקועות באיזשהו שלב בצנרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאם התקנות האלה נכתבו בעבר והוגשו לשר לקבלת אישור, אני חושבת שאין שום בעיה -אם אתה עומד מאחורי התקנות האלה – להגיש אותן במיידית ותוך קציבת זמן ראוי של חודש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נרצה לקבל את הסטטוס של התקנות האלה בתוך חודש ממשרד החקלאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין שום סיבה בעולם שהתקנות האלה לא יובאו לכאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הן אמורות להגיע לוועדה הזו.

תומר רוזנר: אני רוצה לעמוד על חומרת הדברים.

תומר רוזנר: ראשית, מדובר בהפרה חמורה של החוק כי המחוקק קצב חצי שנה להתקנת התקנות.

תומר רוזנר: שנית, אחת המטרות המרכזיות של הנושא של חיוב נטיעה חלופית ו/או היטל כספי במקומה, הייתה ליצור תמריץ כלכלי ליזמים בעצם כן לשקול את נושא שימור העצים או העתקתם מול העלות שעלולה להיגרם להם בזה שהם יצטרכו לעשות נטיעה חלופית או לשלם היטל.

תומר רוזנר: למעשה חוסר התקנות מונע את התמריץ הזה ויוצר מצב שבו אין שום תמריץ ליזם לשמר עצים.

תומר רוזנר: כמובן שיש החלטות פקיד היערות עצמו ויש את שיקול הדעת אבל אחד העניינים המרכזיים שהמחוקק חשב עליהם בשעתו כאמצעי לתמרוץ שימורם של עצים היה הנושא הזה וזה חוסר מאוד מאוד מהותי בכל המנגנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאם העלות של העתקת עצים או כריתת עצים תהיה הרבה יותר גבוהה, אז היד הקלה הזו שאנחנו רואים היום של הכורת, לא תהיה כל כך קלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משהו שהוא מאוד מאוד חשוב בתוך המשוואה הזאת שאנחנו מנסים לשמור על עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מחויב.

ארז ברקאי: אני אומר שעל אף שלא אושרו התקנות כל סוגיית הערך החליפי, יש מחשבון לחישוב ערך חליפי ואנחנו עובדים.

ארז ברקאי: היזמים וגופי הפיתוח מכירים את זה.

תומר רוזנר: על אחת כמה וכמה.

תומר רוזנר: אם זה קיים, מדוע זה לא מעוגן?

ארז ברקאי: שוב אני חוזר לסוגיית התקנות.

ארז ברקאי: אנחנו עובדים על הדבר הזה הרבה מאוד זמן.

תומר רוזנר: אתה אומר שכבר יש לך תוצאה.

תומר רוזנר: יש לך כבר מחשבון חלופי.

תומר רוזנר: תרגם אותו למילים ולשים אותו בתקנות.

תומר רוזנר: מה המניעה לעשות את זה?

ארז ברקאי: שוב, צריך לגבש את הדבר הזה לתוך התקנות.

ארז ברקאי: התקנות האלה צריכות לכלול מגוון רחב של תחומים ולא רק את הסוגיה הזאת.

תומר רוזנר: לא בהכרח.

תומר רוזנר: אפשר גם לעשות אותן חלקים חלקים.

ארז ברקאי: אנחנו מעדיפים לא.

תומר רוזנר: מעדיפים, אבל שמונה שנים אתם מעדיפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שנתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מהדבר הזה ברור שהתקנות האלה חייבות להיות מתוקנות ולהיות מובאות לכאן, לוועדה, בהקדם.

יהודה טרואן: בגדול אני שואל מה השווי של עצים.

יהודה טרואן: שאלנו את פקיד היערות וזה יכול לנוע בין עשרות בודדות של שקלים עד ל-300,000 שקלים ומעלה, סכומים מאוד מאוד ניכרים.

יהודה טרואן: כמה עצים ניטעים מדי שנה במסגרת של נטיעות חליפיות שקיימות כיום ומה היקף הערך החליפי.

יהודה טרואן: על כך אין נתונים.

יהודה טרואן: בסיס הנתונים במחשבים לא מאפשר.

יהודה טרואן: סוגיה נוספת היא הליכי ערעור.

יהודה טרואן: כל בעל עניין רשאי לערער.

יהודה טרואן: לצורך העניין זה יכול להיות קבלן שלא אישרו לו, שהוא קיבל תשובה שלילית ורוצה להפוך אותה לחיובית ואלה יכולים להיות אזרחים שקיבלו תשובה חיובית לכריתה והם רוצים להפוך אותה לשלילית.

יהודה טרואן: בשנים 2018-2016, הוגשו ערעורים על כשני אחוזים מהרישיונות.

יהודה טרואן: מדובר ברישיונות ולא בעצים וחשוב לשים לב להבדל.

יהודה טרואן: ברישיון יכול להיות עץ אחד ויכולים להיות בו אלפי עצים ואפילו למעלה מזה.

יהודה טרואן: אין לנו יכולת לרדת לרזולוציה לדעת לגבי כמה עצים ניתנו ערעורים אלא רק שניתן ערעור כלשהו לגבי רישיון.

יהודה טרואן: מעבר לכך, אין לנו גם יכולת לדעת מה הכיוון.

יהודה טרואן: דיברנו קודם על חיובי לשלילי ושלילי לחיובי.

יהודה טרואן: ביקשנו נתונים מפולחים – לא היו.

יהודה טרואן: רצינו לדעת מה תוצאות הערעור כי זה שהיה ערעור, לא אומר לנו מה הייתה התוצאה.

יהודה טרואן: אין לנו יכולת להגיע לזה כי חסרים נתונים ברזולוציות כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה בעצם אין הנתונים האלה?

ארז ברקאי: כי אלה נתונים שצריך לאסוף ידנית.

ארז ברקאי: אין לנו מערכת ניהול ושליטה על כל סוגיית הרישיונות.

ארז ברקאי: אין לנו מערכת כזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמור שוב.

ארז ברקאי: אני אומר שוב.

ארז ברקאי: מערכת הרישיונות היום היא מבוססת אקסס, מי שמכיר את התוכנה הזאת.

ארז ברקאי: זה אומר שלכל פקיד יערות יש במחשב שלו אקסס שלא מחוברת אלינו למשרד.

ארז ברקאי: אנחנו לא רואים און ליין מה קרה.

ארז ברקאי: זאת מערכת אקסס מאוד ישנה.

ארז ברקאי: לאורך שנים ביקשנו להחליף את המערכת הזאת אבל לצערי הרב לא התקבל לכך תקציב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת אומרת, מדינת ישראל, שנת 2020, אין מערכת מרכזית שבה מוזנים כל הנתונים של כל העצים, מה נכרת, איזה בקשות לרישיון וכולי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין דבר כזה.

ארז ברקאי: אין דבר כזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין לי מילים.

רם בן ברק: לא אמורה להיות מערכת מסווגת.

ארז ברקאי: לא.

ארז ברקאי: ממש לא.

ארז ברקאי: זו בעיה של תקציב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה העלות של מערכת כזאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת מערכת מחשבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תקשורת.

ארז ברקאי: נכון.

ארז ברקאי: כשישבנו עם יהודה, הם ביקשו נתונים, נתתי להם נתונים מאיזשהו אפיון שנעשה בשנת 2016-2015 שגם לזה לא ניתן תקציב, 350,000 שקלים.

ארז ברקאי: אנחנו בינואר-פברואר השנה עבדנו עם צוות המחשוב של המשרד כדי לאפיין מחדש את כל הצרכים שלנו עכשיו כדי לתת מענה לכל הצרכים שעולים מהציבור.

ארז ברקאי: העלות היא כשניים וחצי מיליון שקלים לטובת הדבר הזה.

ארז ברקאי: אני מקווה שנקבל את התקציב לטובת העניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה שנתחיל לעשות לכם גיוס המונים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה תקציב מגוחך ולדעתי זאת בדיחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה את זה.

יהודה טרואן: היעדר הנתונים כמובן מקשה גם על פקיד היערות וגם עלינו מבחינת השקיפות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להתחיל ב-350,000 השקלים כדי שתהיה מערכת ממוחשבת של הדבר הזה.

יהודה טרואן: אחד הקשיים של היעדר נתונים הוא בתחום הערעורים.

יהודה טרואן: בגלל שאין מערכת מרכזית אין גם הפצת מידע מרכזית של ערעורים.

יהודה טרואן: הכול נמצא כרגע בגיליונות אקסל ברשויות המקומיות.

יהודה טרואן: מי שרוצה לדעת אם צפוי שעץ לידו ייכרת, צריך להיכנס באופן קבוע ותמידי לגיליון אקסל ולנסות למצוא את הכתובת כדי להגיש ערעור.

יהודה טרואן: זו יכולה להיות אחת מהסיבות למיעוט הערעורים.

יהודה טרואן: עוד סיבה למיעוט ערעורים היא אולי זה שמוקצבים לערעור 14 ימים.

יהודה טרואן: היו טענות שצריך זמן ממושך יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה ממש לא מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד שמישהו בכלל יודע שזה באתר של העירייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי ייכנס וידע?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 14 ימים, זה ממש לא זמן מספיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה פשוט מרגיש כמו מזימה לאומית לכרות כמה שיותר עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה שאני אומרת דברים קשים אבל אין כאן שום דבר שמנסה לעצור את זה.

יהודה טרואן: כבר דיברנו הבוקר על אכיפה.

יהודה טרואן: גם נמסרו נתונים.

יהודה טרואן: אני אוסיף נתון אחד שלא ציינו.

יהודה טרואן: הקנס הממוצע בפועל, כמה נותנים בפועל, הוא 15.500 שקלים.

יהודה טרואן: לסבר את האוזן, אמרנו עד 300,000 שקלים לעץ ואפילו חצי מיליון שקלים להעתקת עץ.

יהודה טרואן: אלה סדרי הגודל.

שירי ספקטור: לא ציינת את גביית הקנסות.

יהודה טרואן: הגבייה, אני אציין בהקשר של האכיפה, כ-56 אחוזים מהקנסות לא ניגבו ולא הועברו למרכז לגביית קנסות.

יהודה טרואן: זה נתון שקיבלנו ב-2019.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה?

יהודה טרואן: כ-56 לא ניגבו ולא הועברו למרכז לגביית קנסות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, לא בוצעה גבייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אם בוצעה אכיפה, לא בוצעה גבייה.

יהודה טרואן: בדיוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתקלנו בזה גם בנושא הזבל.

תומר רוזנר: בדיוק אותו הדבר.

תומר רוזנר: אבל למה כאן זה קורה?

תומר רוזנר: משרד החקלאות, אתם לא מעבירים את זה למרכז לגביית קנסות?

ארז ברקאי: אין אפשרות להעביר קנס למרכז לגביית קנסות ללא אישור מסירה כדין.

ארז ברקאי: לצערי הרב חלק ניכר מהעבריינים, אחרי שנחקרו ואחרי שהוחלט להטיל עליהם קנס, נשלח אליהם קנס דואר רשום, המערכות שמופיעות במינהל רישום האוכלוסין לשם אנחנו שולחים את הקנסות, למעשה אומרות שזו הכתובת הלא נכונה הלא נכונה של האזרח ואז אנחנו לא יכולים לאתר אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה שהמחשב שלכם עובד עם רשות האכיפה כי במשרד להגנת הסביבה גם זה לא היה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא היה קשר מחשבי בין המשרד לבין רשות האכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ככל שאנחנו נכנסים לזה יותר ויותר, התמונה שמתקבלת היא בעיניי יותר ויותר שערורייתית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להתחיל לשמוע אנשים שמתעסקים בנושא הזה ועובדים ללא לאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל עם ישראל כספי, חבר בפורום העצמת העצים בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, אנחנו לא שומעים אותך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תעלו את דודו אשכנזי.

דוד אשכנזי: בוקר טוב.

דוד אשכנזי: לא מצאתם תאריך יותר טוב לפורום הזה ולדיון החשוב הזה מאשר חג האהבה.

דוד אשכנזי: אולי הגיע הזמן שנאהב קצת גם את העצים ולא רק את בני האדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תציג את עצמך בבקשה.

דוד אשכנזי: אני ראש קבוצת נאמני עצים של כפר סבא ואני חבר בפורום של העצמת עצים שנמצא תחת המטריה של חברה וסביבה.

דוד אשכנזי: אנחנו קמנו בדיוק לפני שנה וחצי, לאור הפתיח שהיה כאן, כדי לאגד את כל הגופים או את רוב הגופים – עדיין לא איגדנו את כולם – של קבוצות המתנדבים אשר הנושא של העצים וכל מה שראינו רק עכשיו בפתיח חייב להיפתר.

דוד אשכנזי: אנחנו קיימים כבר שנה וחצי.

דוד אשכנזי: נפגשנו עם שר החקלאות הקודם, בעיקר לשם התנגדות לאותם נהלים ויצאנו בקריאה ומכתב באמצעות עורכי דין - וגם אדם טבע ודין יצאו - בנושא של הפחתת הנטל הרגולטורי שפקיד היערות הוציא ב-2018 ובעצם אפשר, החל מאותו רעיון של הפחתת הנטל, למרות שזה לא עבר הליך חוקתי כמו שצריך לעבור כל דבר כי מדובר כאן בחוק וחוקים משנים רק בכנסת.

דוד אשכנזי: אותם הנהלים אומצו על ידי פקידי היערות העירוניים בעיקר אבל גם על ידי יזמים כאלה ואחרים והתוצאה היא העצמת הגרף.

דוד אשכנזי: הנתונים שהוגשו הם לא מספיק מדויקים.

דוד אשכנזי: מדובר במאות אלפי עצים שנכרתו.

דוד אשכנזי: גרף כריתת העצים הוא משתולל, הוא עצום, הוא ענק בכל הארץ ואנחנו מחויבים כולנו להפחית את העקומה הזאת, להוריד אותה להפחתה משמעותית.

דוד אשכנזי: אנחנו ביקשנו לעשות תיקונים בתקנות האלה ואכן לאחרונה גם נפגשנו עם ארז, פקיד היערות, וישבנו על הנתונים.

דוד אשכנזי: המשמעויות הן שקודם כל חשוב שהנושא של שמירה על העצים יבוא כבר בשלבי התכנון.

דוד אשכנזי: זה שגורמי התכנון לא מעורבים או לא נוטלים חלק אלא ממש יוצרים התנגדויות לרעיון לשמור על העצים, זה בעוכרינו.

דוד אשכנזי: הראיה היא, ראו את כל תוכניות הפיתוח בארץ, בין אם אלה תוכניות כבישים ובין אם אלה תוכניות של נתיבי ישראל, או תוכניות בנייה למיניהן, או תוכניות פיתוח למיניהן.

דוד אשכנזי: בכולן יש כריתות עצים ובאופן מאוד מאוד קל על ההדק.

דוד אשכנזי: האישורים ניתנים באופן מאוד מאוד קל.

דוד אשכנזי: הערעורים בקושי נשמעים ורק 85 אחוזים מהערעורים נידחים, על עצים שאין שום סיבה.

דוד אשכנזי: לפעמים זה להזיז שביל או להזיז כביש ואתה מגן על העץ.

דוד אשכנזי: חבל מאוד.

דוד אשכנזי: אנחנו כפורום הגנת העצים פועלים ביתר שאת גם להתנגד בשטח לכל מיני הליכים, להוציא ערעורים ולעקוב אחריהם אבל אני אומר לכם שזו מלאכה מאוד מאוד קשה ונשמח מאוד אם תהיה רגולציה.

דוד אשכנזי: ברמה העירונית אנחנו גם עומדים מול היחידות העירוניות, יחידות האישורים העירוניות.

דוד אשכנזי: אחת התופעות היא שבקלות נותנים לקבלן טופס 4 לפני שהוא יצר את הפיצוי או את מה שנקרא פיצוי נופי.

דוד אשכנזי: אנחנו לא אוהבים את זה, אבל זה קורה לפני שהוא העצים בחזרה את המקום והחזיר קצת מהנזקים שהוא גרם.

דוד אשכנזי: אנחנו חושבים שבמקביל לנושא של הכריתה, כחלק מתוך המגמה לתקן את המצב, בעקבות העלייה המהותית גם בגרפים שהוצגו, שהם גרפים נוראיים, בעקבות כריתות העצים שהיו, צריך פשוט ליצור מגמה של העצמת עצים ועיבוי עצים, בעיקר במקומות שהפכו להיות מדבריות.

דוד אשכנזי: כריתת העצים מסיביות כזאת מחזירה אותנו לארץ שממה.

דוד אשכנזי: לקח זמן עד שהצלחנו לייער ולהפוך את המדינה לדוגמה ולמופת בעולם כמדינה שיש בה העצמת עצים והיא ירוקה.

דוד אשכנזי: אני לא אתן כאן הרצאה לגבי חשיבות העצים בל כולם יודעים את החשיבות, גם להפחתת גזי החממה וגם בעיקר לנושא של תחלואה, בין היתר גם הקורונה.

דוד אשכנזי: לעצים יש חשיבות רבה בנושא הזה ואנחנו צריכים לפעול.

דוד אשכנזי: הפורום שנמצא כאן עכשיו בדיון חייב כולו לפעול.

דוד אשכנזי: פקיד היערות, המטרה שלו, כמו שהוא הצהיר, היא להגן על העצים וכאחד שאמור להגן על העצים, בעיקר העצים הבוגרים, אנחנו חייבים לפעול גם להעצמה ולהעלאת כמות העצים.

דוד אשכנזי: אני לא אאריך.

דוד אשכנזי: אני חושב שאנחנו צריכים לשים אל מול עינינו את הנקודות הבאות.

דוד אשכנזי: קודם כל, לעשות הכול כדי שהעקומה הזאת תרד, שעקומת כריתת העצים תרד.

דוד אשכנזי: לתת יותר שיניים, יותר פקחים.

דוד אשכנזי: מה זה שני פקחים על כל הארץ?

דוד אשכנזי: זאת בדיחה.

דוד אשכנזי: להכניס את המערכת הזאת שעלותה 300,000 שקלים מתוך כל התקציב של מדינת ישראל או משרד החקלאות, גם זאת בדיחה.

דוד אשכנזי: יש לעשות הכול במהירות.

דוד אשכנזי: זה היה צריך להיות אתמול, שלשום, זה צריך להיות עכשיו ולא לחכות עם זה הרבה זמן.

דוד אשכנזי: לקבוע לוח זמנים הרבה יותר מצומצם.

דוד אשכנזי: גם זמן הערעור צריך להיות הרבה יותר מ-14 ימים כי עד שעולים על הערעור, זה כבר לא תקף.

דוד אשכנזי: נושא הערעור צריך כבר בתהליכי התכנון, עוד לפני שהדבר הזה מוגש כבקשה לכריתה שהיא מעשית ואז, היות וזה כבר עבר את כל אישורי הוותמ"ל, אז אנחנו עושים מעצמנו בדיחה והערעור ברובו לא מתקבל.

דוד אשכנזי: הדבר האחרון, להעצים ולהוסיף עוד עצים.

דוד אשכנזי: שתהיה תוכנית של פקיד היערות גם ברמה העירונית וגם ברמה הארצית איך הוא מגדיל את כמות העצים גם כדי לפצות על מה שנכרת אבל מעבר לזה, גם לשמור על צביון של מדינה ירוקה כמו שהיא.

דוד אשכנזי: לסיום, אני מזמין את כל חברי הפורום הזה ומי שמשתתף ב-זום, ובעיקר את יושבת ראש הוועדה, ליצור אתנו קשר ואנחנו נשמח להרחיב את היריעה בפורום העצים יחד אתך יותר מכפי שיכולנו לעשות עכשיו בזמן הקצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשמחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו את אלי יזרעאלי שקודם ניסינו לשמוע אותו?

אלי יזרעאלי: שלום.

אלי יזרעאלי: אני מכיר את הנושא טוב.

אלי יזרעאלי: הייתי 23 שנים מנהל מחלקת גינון בעירייה יחסית גדולה, בעירייה עם המון עצים והמון עצים ותיקים ולכן אני מכיר את זה לפני ולפנים.

אלי יזרעאלי: חשוב לי להגיד לך ולכם שפעמיים, גם בימי השר שמחון וגם בידי השר אורי אריאל, נשלחתי על ידי העירייה על מנת להיות פקיד ערות עירוני וכבר אז הבנתי שבשביל לשמור על העצים, אסור שיהיה פקיד יערות עירוני כי זה ניגוד אינטרסים מובהק ולא לקחתי את התפקיד הזה ושמרתי על העצים דרך פקיד היערות של קרן קיימת לישראל.

אלי יזרעאלי: אני חושב שאם אנחנו מדברים היום על הערות מהותיות שצריכות תיקון, זה אחד הנושאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר לנו למה זה ניגוד עניינים.

אלי יזרעאלי: כי פקיד יערות עירוני לא יכול לעמוד ולהגן נכון על העצים כי אם יזם רוצה לבנות והוא צריך לבנות, וכמובן זה חשוב לראש העיר, ופקיד היערות מבחינת השיקול המקצועי שלו חושב שצריכים להיות שינויים כאלה ואחרים על מנת שגם העץ יתקיים וגם הבינוי יתקיים, הסתירה הזו, המאבק הזה בין שני האינטרסים, פקיד היערות שמקבל את משכורתו מהעירייה, לא יכול לעשות את עבודתו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהנקודה מאוד ברורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע את התגובה של ארז ברקאי לטענה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יכול להיות שיש לנו כאן בעיה עקרונית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יכול להיות שלא צריכים להיות פקידי יערות עירוניים.

ארז ברקאי: אני לא חושב שיש כאן בעיה עקרונית.

ארז ברקאי: יש אולי בעיה מקצועית אבל בטח לא בעיה עקרונית ואני גם אסביר מדוע.

ארז ברקאי: ראשית, ניגוד העניינים של פקיד היערות נמצא אך ורק בשלב שבו גורם הפיתוח הוא הרשות המקומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש יזמים, העירייה רוצה בטובתם של יזמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכירים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העירייה רוצה שיבנו בה, העירייה רוצה יזמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בא יזם ואומר שהוא רוצה לבנות מגדל, העירייה עושה את החישוב של כמה ארנונה היא תקבל והיא רוצה שהיזם יבנה את הבניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינתה, אם יש שם עצים, שיכרתו את העצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי שיש ניגוד עניינים.

ארז ברקאי: אני לא סבור שיש כאן ניגוד עניינים כל כך חריף.

ארז ברקאי: ניגוד העניינים נמצא בצורה מאוד זועקת בשלב שבו העירייה היא גורם הפיתוח ובשלב הזה הסמכות לקבל החלטות ניטלת מפקידי היערות העירוניים.

ארז ברקאי: יש נוהל של תוכניות עבודה עירוניות בהן כל תוכניות הפיתוח של הרשות המקומית מוגשות אלינו למטה וף פקיד יערות עירוני לא מוציא החלטות בתוכניות פיתוח של הרשות המקומית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה רוצה להגיד לי שאתה מעורב בתוכניות עירוניות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם פקיד היערות העירוני חתם על אישור כריתה, זה לא מגיע אליך אלא אם כן יהיה ערעור.

ארז ברקאי: זה כן מגיע אלינו.

ארז ברקאי: לא אלי ישירות אלא לעובדת אצלי באגף שקוראים לה מיכל מזוז והיא אחראית על התוכניות העירוניות של הפקידים העירוניים.

ארז ברקאי: העירייה עכשיו רוצה להקים בית ספר, לבנות גן ילדים, לא משנה כרגע מה, הרשות המקומית שאם יש בה פקיד יערות עירונית מגישה אליה את התוכנית ולא לפקיד היערות העירוני.

תומר רוזנר: בשטחים של הרשות המקומית.

ארז ברקאי: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, לא בשטחים פרטיים.

ארז ברקאי: לא בשטחים פרטיים.

ארז ברקאי: נכון.

אלי יזרעאלי: פעם ראשונה שאני שומע את זה.

אלי יזרעאלי: אני ב-2010 הייתי בקורס הראשון של הגנת האילנות שהכשירו את פקידי היערות העירוניים.

אלי יזרעאלי: פעם ראשונה אני שומע את זה.

אלי יזרעאלי: אני הייתי בכל הקורסים וההכשרות של משרד החקלאות עד היום ופער אשונה אני שומע את זה.

אלי יזרעאלי: אני חושב שצריך לבדוק את הדברים עוד פעם ולא לקבל אותם כמו שהם.

אלי יזרעאלי: לא נראה לי בכלל.

אלי יזרעאלי: זה אחד האספקטים של ניגוד האינטרסים.

אלי יזרעאלי: ניגוד האינטרסים הוא גם בעבודה השוטפת של פקיד היערות.

אלי יזרעאלי: לגברת מפריע העץ, למה?

אלי יזרעאלי: כי נכנסת הנשירה והפריחה, אז היא פונה לראש העיר וראש היער מכריח את מחלקת הגינון – במקרה הזה את פקיד היערות שלו – לכרות את העץ ואז הוא עומד שוב בפני הדילמה, בין הנאמנות המקצועית, לבין העירייה, לבין דברי ראש העיר.

אלי יזרעאלי: את הדברים האלה צריך מאוד לקחת בחשבון.

אלי יזרעאלי: אני אומר לך שמ-2010, תשע וחצישנים, עשר שנים, אני חי את העניין הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתה חושב שזה צריך לעבוד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מהניסיון שלך, מההיכרות שלך עם השטח, אני רואה שאתה מכיר את הנושא לעומק, איך לפי דעתך זה צריך לעבוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה צריך להיות הנוהל הנכון?

אלי יזרעאלי: קודם כל, את אמרת את זה בחלק השני של הפתיח שלך ואצלי זה מאוד מרכזי.

אלי יזרעאלי: אנחנו מדברים על הגנה על אילנות וכל העניין של שמירת האילנות בעבודה השוטפת של גיזום, זה לא קיים.

אלי יזרעאלי: בתקנה יש התייחסות של ההגדרה של ההבדל בין גיזום לבין כריתה, וזה משהו שהוא מאוד מאוד דל.

אלי יזרעאלי: אם אנחנו מדברים על עירייה, בפרט בעיריות, הרי המדינה החליטה שהיא שומרת על העצים, אז איך בדבר הבסיסי ביותר של שמירה על העצים, שיהיה גיזום מקצועי ולא גיזומי כסאח, איך זה בכלל לא בא לידי ביטוי בעבודת פקיד היערות?

אלי יזרעאלי: הרי הדינמיקה בעירייה היא כזאת שהתושב מתלונן – לא כולם אוהבי עצים, מה לעשות – שנכנסת לו פריחה, עלים, לתוך החצר.

אלי יזרעאלי: בעירייה יש מוקד עירוני.

אלי יזרעאלי: המוקד העירוני מעביר את זה לאגף שירות.

אלי יזרעאלי: זאת אומרת, במשוואה בין העץ לתושב לבין המערכת סביב התושב – שזה מוקד, אגף שירות, פייסבוק ראש העיר, יועצי ראש העיר – העצים מתכלים.

אלי יזרעאלי: מצד אחד מדברים על מאמצים של המדינה כמדינה לשמר את העצים אבל הדבר הכי בסיסי הוא לקבוע כללי גיזום והם קיימים.

אלי יזרעאלי: במשרד החקלאות יש את הקורסים המקצועיים, בארץ יש את הידע איך שומרים על העצים, אבל אם הדברים האלה לא באים לידי ביטוי בפעילות של הרגולטור - אני חושב שצריך להתחיל מזה וקודם לדבר על איך שומרים על העצים הקיימים.

אלי יזרעאלי: זה דבר מאוד מאוד מהותי.

אלי יזרעאלי: דבר שני.

אלי יזרעאלי: אני אומר לכם מהניסיון האישי שלי שאין אכיפה.

אלי יזרעאלי: גם כשפונים ליחידות המתאימות, אין אכיפה.

אלי יזרעאלי: כשכבר מגיעים, איפה הבעיה?

אלי יזרעאלי: הבעיה היא בהגדרה של מה זה השחתת עץ.

אלי יזרעאלי: יש איזו הגדרה שאפשר לחייב מישהו אם הוא לא השאיר את הבדים, את החלקים שיוצאים מהגזע של העץ.

אלי יזרעאלי: זאת אומרת, הגדרה מאוד מאוד ריקה תוכן, עקרה מתוכן, שבכלל בהרבה תיקים – מה שהבנתי, אני מכיר את ההגדרה – הם בכלל לא מגיעים לידי הגשת תביעות כי היועץ המשפטי של משרד החקלאות כי ההגדרה היא מאוד מאוד דלה.

אלי יזרעאלי: לכן חייבים לטפל גם בזה.

אלי יזרעאלי: בעניין של גיזום, יש איזה איור של ההבדל בין גיזום לבין גיזום חריף אבל גם כאן אין כללים ואני חושב שזה הדבר הראשון שצריך לתקן.

אלי יזרעאלי: דבר נוסף שצריך למסד זה את המקצוע כמקצוע.

אלי יזרעאלי: יש את האילנאים, מצוין, אבל זה מקצוע שהוא לא מחייב אפילו קורס.

אלי יזרעאלי: ברשויות, מצוין, יש יועצת למעמד האישה, נהדר, אז התחילו עכשיו אבל זה לא משהו מחייב.

אלי יזרעאלי: יערן עירוני, הדבר הזה חייב לקבל תנופה כי אם אנחנו לא נלך על תנופה, העסק יחזור אחורה.

אלי יזרעאלי: אני רוצה להזכיר לך שחבר הכנסת אופיר פינס הבין ועשה את תיקון לחוק הראשון, תיקון 89.

אלי יזרעאלי: הוא הבין שהעצים הולכים ומתכלים.

אלי יזרעאלי: אני חושב שהיום אנחנו בעידן שצריך לעשות סטופ וחשיבה, כי היום בעצם המסר היה הפחתת הרגולציה.

אלי יזרעאלי: לא.

אלי יזרעאלי: הפוך.

אלי יזרעאלי: כדי שלא נתפוס את הראש כולנו בעוד 15-10 שנים ונגיד איפה היינו, הארץ נבנית, מגדלים נבנים, זה מצוין, אין בעיה, אבל בואו נשמר את הקיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עוד איזשהו סעיף מיוחד שאתה רוצה לדבר עליו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים לעבור לדוברים הבאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השורה התחתונה.

אלי יזרעאלי: השורה התחתונה.

אלי יזרעאלי: אני חייב לומר שאני שומע כאן דברים מדהימים ומאוד מאוד בעייתיים.

אלי יזרעאלי: אני חושב שצריכה להיות רוויזיה גדולה בכל העבודה של פקיד היערות.

אלי יזרעאלי: צריך לשתף את הציבור על מנת שיהיה מענה אמיתי לרגולציה שנמצאת בעידן הזה לטובת 20 השנים הבאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות ששר החקלאות הנוכחי, איש יקר ואני אוהבת אותו מאוד, משתמש הרבה במושגים של אבולוציה ולא רבולוציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני השתכנעתי שבתחום הזה צריך רבולוציה ולא אבולוציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אופיר פינס פז, חבר כנסת לשעבר.

אופיר פינס פז: שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האיש שפעם ישב על הכיסא הזה.

אופיר פינס פז: כן.

אופיר פינס פז: אני מאוד מאוד שמח ורוצה לברך אותך שהחלטת לדון בנושא הזה ולשים אותו על שולחן ועדת הפנים.

אופיר פינס פז: הגיע הזמן.

אופיר פינס פז: אני עשיתי את זה לפני 12 שנים והתוצאה הייתה חוק.

אופיר פינס פז: אני מקווה מאוד שהתוצאה שלך הדיון שלך תהיה הצעת חוק חדשה שתובילי בכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

אופיר פינס פז: אני חושב שמכל מה ששמענו היום, זה מתחייב, פשוט מתחייב כי יש רגרסיה קשה.

אופיר פינס פז: התחושה שלי היא שהכוחות שעובדים בעניין הזה כדי לרמוס את החוק הקטן שעשינו הם שונים מאוד.

אופיר פינס פז: שמעתי בצער על מה שקורה בשטח, על היעדר הפיקוח והיעדר האכיפה, המעמד הנמוך יחסית של פקידי היערות ברשויות המקומיות.

אופיר פינס פז: מי שמכיר את המערכת מקרוב כמוני, הייתי שר הפנים ואני מכיר את השלטון המקומי, כשאתה מסתכל על פקיד היערות בעירייה, כשאתה מסתכל על הכוחות שעוסקים ביזמות בעירייה, איך היינו אומרים כשהיינו קטנים?

אופיר פינס פז: זה לא כוחות.

אופיר פינס פז: אלה באמת לא כוחות.

אופיר פינס פז: הוא לא יכול לעמוד מולם.

אופיר פינס פז: הסיפור שסיפר על ראש העיר שמתקשר לזה ומהנדס העיר והיזמים – אין שום דרך בעולם שפקיד יערות הגון, אני לא מדבר על מי שהוא לא הגון, יוכל לבצע את מלאכתו בצורה הגונה, ישרה, טובה ואפקטיבית בסיטואציה הזאת.

אופיר פינס פז: לכן צריך לעגן את התפקיד שלו כתפקיד סטטוטורי.

אופיר פינס פז: זו ההצעה הראשונה שלי אליך.

אופיר פינס פז: כמו מהנדס העיר, גזבר העיר, היועץ המשפטי של העירייה ואחרים.

אופיר פינס פז: תפקיד סטטוטורי זה, ראשית, הוא נושא באחריות כלפי החוק.

אופיר פינס פז: שנית, הוא לא יכול לקבל החיות בניגוד לחוק.

אופיר פינס פז: זה בעצם מבטיח את עצמאותו ואת כוחו וגם את מחויבותו לעשות את עבודתו כהלכה.

אופיר פינס פז: אם כן, אני מציע להפוך את התפקיד שלו לתפקיד סטטוטורי.

אופיר פינס פז: הדבר השני.

אופיר פינס פז: כמו שאת אמרת, המון עצים בכלל לא נכללים בגדר החוק.

אופיר פינס פז: זאת שערורייה, זה הזוי, זה מטורף ואסור להסכים לזה.

אופיר פינס פז: גם נושא הגזם.

אופיר פינס פז: אני לא חשבתי על זה, אני מודה, צריך להכניס אותו לגדר החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מתכוון לגיזום.

אופיר פינס פז: הנושא של עצים צעירים.

אופיר פינס פז: קרה משהו ב-12 השנים האחרונות.

אופיר פינס פז: התחממות כדור הארץ קיבלה תאוצה הרבה יותר גדולה ואנחנו יודעים שעצים במרחב העירוני זה סוג של הצלה.

אופיר פינס פז: אפילו מדברים היום בעולם על חורשות עירוניות.

אופיר פינס פז: אלה לא רק עצים.

אופיר פינס פז: היום עיריות רבות בעולם נוטעות באופן יזום, מבטלות בנייה ועושות חורשות עצים.

אופיר פינס פז: זה מה שערים מודרניות עושות בעולם אליו אנחנו רוצים להידמות.

אופיר פינס פז: ראיתי היום איזושהי סנונית בתוכנית של עיריית תל אביב שאני רוצה לברך על כך.

אופיר פינס פז: עיריית תל אביב מדברת על הקמת חורשות עצים.

אופיר פינס פז: זאת אומרת, לא תהיה שם בנייה אלא יהיו שם עצים.

אופיר פינס פז: הרשויות צריכות לשנות את הדיסקט.

אופיר פינס פז: גם רשויות התכנון צריכות לשנות את הדיסקט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בעיריית תל אביב יש הרבה מה לעשות.

אופיר פינס פז: יש הרבה עבודה ויופי שהתחלת אותה.

אופיר פינס פז: אנחנו מאחוריך ונקווה לטוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמשיך בשוונג של חברי כנסת לשעבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דב חנין אתנו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דב חנין הוא אורח קבוע בוועדה.

דב חנין: בוקר טוב.

דב חנין: תודה לך יושבת ראש הוועדה על הדיון החשוב הזה.

דב חנין: אני שמח לראות כאן גם את חברי חבר הכנסת לשעבר אופיר פינס פז.

דב חנין: צריך להגיד שהוא קרה לחוק שלו חוק קטן אבל זה היה חוק חשוב.

דב חנין: זה היה באמת חוק חשוב ואנחנו עדים לשחיקה מאוד גדולה של החוק מאז הוא חוקק ועד עצם היום הזה.

דב חנין: אני חושב שהמצב שאנחנו מגלים בתחום העצים הוא מצב מזעזע.

דב חנין: אני רוצה להתחיל ולומר שמבחינתי המערכת שמיועדת להגן על עצים בישראל היא מערכת שנכשלה.

דב חנין: היא נכשלה והיא נכשלת גם היום.

דב חנין: אני במיוחד רוצה לדבר על המרחק הגדול בין ההצהרות היפות לבין הביצועים המאוד מאוד כושלים.

דב חנין: בעולם ההצהרות אנחנו בסדר גמור.

דב חנין: אנחנו אחת החברות, אחת התרבויות שיש לנו אפילו יום חג מיוחד לעצים, ט"ו בשבט.

דב חנין: חלק מהתרבות שלנו.

דב חנין: אנחנו מסתכלים על מדיניות מוצהרת של עיריות ורואים בה דברים מאוד יפים.

דב חנין: הזכיר חבר הכנסת לשעבר אופיר פינס פז את המדיניות החדשה שנמצאת על שולחנה של עיריית תל אביב.

דב חנין: קראתי.

דב חנין: מסמך יפה מאוד אבל תראו איזה פער אדיר בין ההצהרות הנהדרות לבין המציאות בתל אביב-יפו עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק.

דב חנין: בתל אביב-יפו עצמה נכרתים עצים בוגרים עם קוטר עץ של למעלה מ-20 סנטימטרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עצים יפהפיים בני עשרות שנים.

דב חנין: באופן סיטונאי.

דב חנין: סיטונאי.

דב חנין: לא תגידו רק שרוצים את הרכבת הקלה.

דב חנין: העצים מתים בתב"ע ובתמ"א.

דב חנין: כל יזם שרוצה לקדם תמ"א 38, כורת עצים בצורה אינפלציונית לחלוטין מסביב למגרש, בלי שום צורך.

דב חנין: יעשו תמ"א 38, שיעשו, אבל למה לכרות את העצים שנמצאים בגבול המגרש, לפעמים אפילו אצל השכנים במסגרת הקמת התמ"א 38?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דרך אגב, זו תופעה נוראית היום בחיפה, בכרמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש עשרות עצים עתיקים שנכרתים בגלל פרויקטים של תמ"א 38 כי אולי העץ מפריע למשאית להגיע לבניין.

דב חנין: אני רוצה להצטרף להצעתו של חבר הכנסת לשעבר פינס ושל גברתי היושבת ראש.

דב חנין: אני חושב שהגיע הזמן לקדם, יחסית במהירות, אני לא יודע כמה זמן יש לכנסת הזאת, הצעת חוק לתקן את המצב באופן יסודי בתחום הזה.

דב חנין: קודם כל, אני מסכים אתך.

דב חנין: השם פקיד היערות הוא שם לגמרי לא לעניין.

דב חנין: מזמן אין לנו יערות.

דב חנין: הלוואי שהיו לנו יערות שהיה צריך להגן עליהם.

דב חנין: אין לנו יערות.

דב חנין: אבל יש לנו עצים ואנחנו רוצים לשמור על העצים, אבל כדי לשמור על העצים לא צריך פקיד אלא צריך אולי נציב וצריך לייצר נציבות הגנה על עצים.

דב חנין: אם זה לא עובד ברמה של העירייה, צריך לעשות את זה בוועדה המחוזית ושנציב ההגנה על העצים הזה יוכל לעצור תוכניות כריתה של עצים גם אם מדובר בעיכוב של בנייה.

דב חנין: זאת צריכה להיות הסמכות שלו.

דב חנין: צריך גם לשנות את הקריטריונים.

דב חנין: אם אנחנו נמצאים במציאות של משבר אקלים ואנחנו מבינים שכל עץ צריך להיות יקר לנו, צריך מערכת אחרת לחלוטין של קריטריונים.

דב חנין: אנחנו שומרים על העצים ואנחנו שומרים על העצים אלא אם כן אין לנו ברירה אחרת.

דב חנין: אנחנו תמיד נשמור על העצים אלא אם כן אין לנו ברירה אחרת.

דב חנין: אני חושב שזה חייב להיות העיקרון.

דב חנין: אני מאחל הצלחה לדיון הזה.

דב חנין: אני רוצה להביע המון הערכה לאזרחים שנמצאים אתנו כאן מקבוצות ההגנה על העצים.

דב חנין: בזכותכם עדיין עצים נשמרים בארץ הזאת למרות הכשל הנורא של המערכת הממשלית.

דב חנין: אני מאחל לכולנו שנגיע ל-ט"ו בשבט הבא במציאות יותר טובה לטובת העצים ולטובתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה, דב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו תמיד, מילים כדורבנות, מדויקות, חדות ובדיוק נוגעות בסוגיה עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדם טבע ודין אתנו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלי בן ארי.

אלי בן ארי: בהמשך ישיר לדברי שני חברי הכנסת לשעבר היקרים שדיברו קודם והצביעו כמובן על הצורך לבוא ולהתחיל לעשות שינוי.

אלי בן ארי: אני מניח שהמסקנה מדיון כמו זה ששמענו עד עכשיו היא שיש הרבה מאוד דברים שצריך לשנות אותם והרבה דברים שצריך לתקן.

אלי בן ארי: לכן אנחנו בשיתוף יושבת הראש, אני מאוד מקווה שתוביל הצעת חוק שאנחנו התחלנו לנסח והעברנו נוסח שלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

אלי בן ארי: הצעת החוק באה לטפל בשני היבטים עיקריים.

אלי בן ארי: האחד הוא מה שעלה כל הדיון הזה, הצורך לשפר את ההגנה על העצים.

אלי בן ארי: בהנחה שתקציבים לא נוכל להוסיף, יש כמה שינויים משמעותיים שצריך לעשות אבל ביניהם מה שאנחנו איתרנו, ואנחנו מטפלים הרבה מאוד בפניות בנוגע לפגיעה בעצים, זה שהשינוי הגדול ביותר שצריך להתחיל לעשות הוא זה שכבר באופן וולנטרי התחילו לעשות אותו בנהריה, בזיכרון ולדעתי גם במידה מסוימת בכפר סבא אבל באופן גורף לא בשאר הרשויות, וזה לפרסם מודעות על עצים לפני שהולכים לפגוע בהם.

אלי בן ארי: זה דבר קריטי כי התלונה העיקרית היא שאנשים פשוט לא יודעים שהולכים לפגוע בעץ ולכן הם לא יכולים להתבטא בהליך הזה.

אלי בן ארי: ברגע שהדבר הזה יתאפשר, לדעתי תהיה קפיצת מדרגה בהגנה על עצים כי תהיה מודעות, אפשר להביא תקשורת, לעורר מודעות ציבורית, וכל קבלת ההחלטות בעניין הזה תהיה שונה.

אלי בן ארי: יש עוד שורה של שינויים שצריך לעשות אבל אני רוצה להתייחס דווקא לחלק השני שפחות דובר עליו למרות שהוא הוזכר עכשיו וזה מה אנחנו הולכים לעשות עכשיו בעתיד ואיך אנחנו קושרים את הנושא הזה להתחממות הגלובלית שכולנו חלק ממנה ולפי הדוחות של השירות המטאורולוגי – והייתה אתמול גם כתבה בעיתון "הארץ" שהביאה נתונים שהניו יורק טיימס ציטט שהאזור שלנו הולך להתחמם אפילו יותר מהממוצע העולמי – ועצים הם האמצעי הזמין ביותר כדי לטפל בבעיה הזאת, כדי להפחית את ההתחממות, כדי לספק צל שמוריד את הטמפרטורה וגם כדי לספוח פחמן.

אלי בן ארי: לצורך זה מה שאנחנו צריכים זאת תוכנית רב-שנתית שתעלה את כמות העצים בערים בהדרגה, משהו כמו תוך 20 שנים, לכמות שמקובל לדרוש אותה בעולם בערים דומים לנו, במדינות דומות לנו או שהיינו רוצים להיות דומים להן.

אלי בן ארי: לדוגמה, מלבורן היא עיר שדומה לנו מבחינת המאפיינים האקלימיים וקו הרוחב, ושם הדרישה היא ל-40 אחוזים שטח עירוני.

אלי בן ארי: בישראל אפילו לא חושבים על זה ובפועל רוב השטחים העירוניים, יש שם פחות מ-10 אחוזים שטח יער.

אלי בן ארי: לכן מה שאנחנו רוצים להציע זה שמדי שנה יתחילו, אחרי שיעשו איזה סקר בסיסי שאומר מה יש בכל רשות עירונית, לטעת עצים כך שאחרי 20 שנים יהיה לנו יער עירוני.

אלי בן ארי: במקביל להתחממות הגלובלית יהיה לנו את אמצעי ההגנה הכול כך חשוב הזה והאמצעי לשיפור החיים הכול כך חשוב הזה.

אלי בן ארי: אנחנו מאוד שמחים שהיושבת ראש תוביל את המהלך הזה ואני מניח שבהשתתפות ציבור יהיה אפשר להכניס בו הרבה מאוד פרטים וזאת תהיה הצעת חוק טובה.

אלי בן ארי: יש רק לקוות שהפעם הפוליטיקה תאפשר להצעת החוק להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני מקווה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשביל זה אנחנו צריכים לשרוד כאן.

אלי בן ארי: אנחנו מאחלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט בכוונתי לקדם את כל תיקוני החקיקה הנדרשים על מנת שלא רק נגן על העצים שכבר יש לנו אלא גם נביא לכך שכמות העצים בישראל תלך ותגדל בצורה דרמטית לנוכח האיום הגדול שיש לנו בעתיד וזה איום משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מינהל התכנון, ורדית איזק.

ורדית איזק: בוקר טוב.

ורדית איזק: אני אדריכלית.

ורדית איזק: אני מלווה את נושא העצים כבר די הרבה שנים בהיבט היתרי הבנייה אבל אני יכולה לעדכן אתכם גם בהיבטים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הגדרת התפקיד שלך במינהל התכנון?

ורדית איזק: אני מנהלת אגף בקרת ועדות מקומית, חטיבת הרגולציה.

ורדית איזק: דבר ראשון רציתי לומר שאני מאוד מתחברת למה שאמר אלי בן ארי.

ורדית איזק: הוא דיבר על תכנון אסטרטגי, על תוכניות אב, על חשיבה מלמעלה.

ורדית איזק: אנחנו עכשיו בשלבי סיום של פרסום תדריך שעשינו יחד עם פקיד היערות, עם האנשים שיושבים כאן אתנו, לעניין עצים והצללה.

ורדית איזק: הצללה באמצעות עצים במרחב העירוני.

ורדית איזק: יש שם התייחסות גם למרחב הכפרי אבל זה בעיקר מדבר על המרחב העירוני.

ורדית איזק: מדובר בתדריך שנותן איזה שהן הגדרות בסיסיות לנושא של תכנון העל של העיר ותכף אני אפרט ואני אספר לכם שבתוכניות ובהיתרים הנושא מבחינה תהליכית, פתור.

ורדית איזק: לא מעלימים עין, יש הרבה מאוד קשיים בביצוע, באכיפה, אבל מבחינת הצורך - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך את אומרת שזה פתור?

ורדית איזק: אני אסביר.

ורדית איזק: בתוכניות, מה שרובנו קוראים תב"א, תוכניות מפורטות, כמעט על כל תוכנית – למעט באמת מקרים של תוכנית של בנייה על גגות או דברים שבאמת לא מתייחסים לעצים או תוכניות שבכלל אין להן עצים – יש חובה בתנאי הסף של התוכנית, זאת אומרת, אי אפשר להגיש תוכנית מבלי להכין סקר עצים.

ורדית איזק: סקר העצים הזה מבוסס על מפת מדידה.

ורדית איזק: אנחנו שינינו בשנים האחרונות את מפרט מפות המדידה שנערכות על ידי מודדים מוסמכים והם חייבים לציין, כמובן למדוד את העצים, האם הוא עץ בוגר או לא עץ בוגר.

ורדית איזק: בבסיס לכל תב"א וגם לכל היתר בנייה, הרשות שנותנת את האישורים – אם זו הוועדה המחוזית או הוועדה המקומית – יודעת שיש עצים בוגרים והיא יודעת שהיא צריכה לטפל בהם.

ורדית איזק: הדבר ניכר לעיניים.

ורדית איזק: הם גם מקבלים תמונות של אתר הבנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק רציתי לשאול אם הם יוצאים לשטח או שהם פשוט מקבלים תוכניות.

ורדית איזק: הם מקבלים תוכניות.

ורדית איזק: הם מקבלים צילומים.

ורדית איזק: יש היום בכלל הרשויות המקומיות גם צילומי אוויר כך שהם יכולים כבר בשלב המידע לעשות את ההשוואה הזאת ולבחון האם בצילום האוויר אני רואה עצים, האם העצים שראיתי בצילום האוויר מופיעים גם במפת המדידה, כי לצערנו הרב, בגלל בעיות אכיפה, לפעמים מעלימים עצים כבר בשלב הזה כדי שהרשות לא תראה שהם בתוכנית.

ורדית איזק: אני לא חושבת שזה קורה הרבה אבל שמענו על מקרים בהם תוכנית המדידה לא כללה עצים אבל בפועל כן היו עצים בשטח.

ורדית איזק: הם עושים את ההשוואה הזאת, לפחות כך אנחנו מנחים אותם בכל הקורסים שאנחנו מדריכים יחד עם פקיד היערות.

ורדית איזק: יש הרצאות מיועדות לנושא הזה.

ורדית איזק: הם אמורים לאתר את העצים וברגע שיש עצים, צריך להכין סקר עצים, את סקר העצים מכין אגרונום שהוא נותן מיקוד.

ורדית איזק: לא פירטנו את זה אבל זה נוהל שלם של פקיד היערות וגם שלנו בהגשת תוכנית.

ורדית איזק: יש תהליך שלם בו בעצם עושים מיפוי ותיאום ואפילו נותנים ציונים לעצים, האם העץ הזה הוא עץ איכותי, נותן צל וכולי.

ורדית איזק: אני לא אגרונומית ולכן אני לא רוצה לפרט אבל בעצם יש תיעוד מלא גם בתהליך של תוכנית וגם בתהליך של היתר של העצים שנמצאים במגרש ואפילו המלצה מה לעשות אתם.

ורדית איזק: המסמכים האלה מוגשים כבר בהתחלה, כבר בתנאי הסף של התוכנית, כרגע אני מדברת על תב"א, ובמקרים של מגרשים גדולים כמו שמוגדר בחוק, חובה להתייעץ עם פקיד היערות כך שיש את מעורבות, אפילו חוקית ומחויבת, של פקיד היערות.

ורדית איזק: במקרים של מגרשים יותר קטנים, הוועדה המחוזית או מוסד התכנון יחד עם היועצים שלו – ויש יועצים סביבתיים ויועצים לנושאים האלה – הרבה פעמים פונים לפקיד היערות גם אם לא חייבים לפנות אליו – וזה קורה הרבה מאוד ויש שיתוף פעולה הדוק – לדון בנושא העצים.

ורדית איזק: אני מבינה מדבריכם שלא תמיד הדיון הזה מעלה את התוצאה המיטבית מבחינת

ורדית איזק: כם ואני יכולה להבין שזה קורה לפעמים אבל מבחינת הליך, ההליך הזה בהחלט קיים ומתקיים.

ורדית איזק: אתמול לפני הדיון דיברתי עם שני מתכננים מחוזיים והם אמרו שבהחלט יש דיונים מאוד מעמיקים בתוכניות.

ורדית איזק: אם יש עצים, מנסים שתחתם לא יהיה חניון תת קרקעי כי הוא גורם לזה שיצטרכו לעקור את העץ והעץ לא יוכל להתפתח, וכל מיני דרכים בהם ניתן – למרות מגבלות הפיתוח שהן מטורפות וכל מי שיושב כאן

ורדית איזק: מודע למגבלות האלה – מנסים כן לטפל בנושא במסגרת הרגולציה.

ורדית איזק: דיברתי על התוכניות ועכשיו אני ארד להיתרי הבנייה.

ורדית איזק: גם בהיתר הבנייה, מגרש שיש בו מעל לחמישה עצים, חייב בסקר עצים על ידי איש מקצוע, אגרונום.

ורדית איזק: מגרש שיש בו פחות עצים, עורך הבקשה חייב להתייחס לעניין העצים ונערך דיון מקדים ובמידע כבר ניתן מידע לגבי העץ.

ורדית איזק: אני יודעת שהייתה איזושהי הערה מדוע זה נערך כבר במידע המקדים ואני חייבת להסביר את זה כי זה נושא שחשבנו עליו הרבה.

ורדית איזק: מצב שקרה קודם, זה היה שהבניין היה כבר מגיע עם התכנון שלו, אחרי שהלכו לחברת חשמל ולהג"א, ובאמת אנחנו מכירים את הבעיות עם היתרי הבנייה, ואז הגיעו לפקיד היערות וזה היה בשלב יחסית מתקדם של היתר הבנייה ודי היו מעמידים אותו בפני עובדה, הנה, כבר תכננתי, אישרתי במשרד התחבורה ואישרתי בעירייה ואתה האחרון ורק בגלל העץ שלך אנחנו עכשיו לא נוכל לקבל היתר בנייה.

ורדית איזק: הייתה מסכת של לחצים מכל הכוונים - ובטח אם זה פקיד יערות עירוני – בכל זאת לאפשר שתילות חלופיות וכל מיני פתרונות אחרים.

ורדית איזק: בסופו של דבר כנראה שהרבה מאוד הסכימו ונתנו את רישיונות הכריתה.

ורדית איזק: בהזדמנות הזאת אנחנו אומרים שאתה עוד לא התחלת לתכנן, אנחנו רואים את העצים, אנחנו רואים שיש עצים, אנחנו רואים שהם לא במרכז המגרש או כמו שדב חנין אמר, בשולי המגרש, על קו המגרש, אולי אפילו אצל השכן, וכבר בשלב הזה יש להתריע ולומר שאנחנו לא ניתן את אישור העקירה, אנחנו לא מאשרים את העקירה, אנחנו מבקשים לשמר את העץ.

ורדית איזק: זה הרבה יותר קשה בשלבים מאוחרים יותר ולכן נעשה השינוי הזה.

ורדית איזק: השינוי הזה נעשה רק לטובת האפשרות שיישמרו יותר עצים ולא פחות עצים כמו שחלק מהאנשים הציגו.

ורדית איזק: הכוונה הייתה שבשלב כזה, כשעוד לא התחילו בתכנון, כבר ייקחו בחשבון את שימור העץ, כי אם כבר תכננו את הבניין - הסיכוי שבסופו של דבר לא ייכרת העץ הזה הולך ופוחת ככל שהתהליך יותר מתקדם.

ורדית איזק: אני יכולה לומר שהרגולציה בתכנון ובנייה קיימת.

ורדית איזק: לגבי מידת היישום שלה, אפשר להתווכח.

ורדית איזק: יש פעולות לא חוקיות שנעשות.

ורדית איזק: כריתת עצים לפני התחלת בקשה להיתר כדי שלא יראו את העצים כבר בהיתר או כל מיני דברים כאלה שבהחלט יש לבצע פעולות אכיפה לגביהם.

ורדית איזק: כרגע אנחנו בשלב בו אנחנו חושבים, בו אנחנו מנחים את הוועדות ואת גורמי התכנון, כבר מראש בתוכנית העירונית, בתוכנית הכוללנית לעיר, בתוכניות אב מנחות, לחשוב על העצים, על רצף עצים לצורך הצללה בשבילים ובמקומות בהם הולכים אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את אומרת מנחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה זה לא נכלל בהוראות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אין חיוב לשתילת עצים בגודל מסוים?

ורדית איזק: יש חיוב.

ורדית איזק: התוכניות עצמן יכולות לחייב אבל אנחנו לא יכולים לחייב מראש את כל התוכניות במדינת ישראל לשתול עץ כל שלושה מטרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא?

ורדית איזק: כי למשל יש כניסות לחניונים, כי למשל יש תחנות אוטובוס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתארת לעצמי שיכולים להיות קריטריונים אחרים שיבטיחו שתהיה כמות מסוימת של עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה שאתם מנחים, השאלה היא עד כמה אתם אקטיביים בעניין הזה ועד כמה זה נכנס כרגולציה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החיוב של שתילת עצים, החיוב של צל, החיוב של שמירה.

ורדית איזק: ראשית, שתילת עצים וצל, זה לא אחד לאחד.

ורדית איזק: צל יכול להתבצע באמצעים אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל האינטרס שלנו הוא יבוא מעץ ולא מסתם פרגולה.

ורדית איזק: נכון.

ורדית איזק: בהחלט.

ורדית איזק: יש לנו אינטרס ברור ואנחנו מאוד בעד הנושא הזה.

ורדית איזק: נושא של שתילת עצים כאלטרנטיבה ראשונה להצללה.

ורדית איזק: ללא ספק ואנחנו הבענו את הדעה הזו לא מעט.

ורדית איזק: לקבוע הוראות מחמירות, אנחנו עושים את זה לא מעט בהרבה מאוד נושאים.

ורדית איזק: הרבה פעמים זה מייצר חסמים לתכנון ולא משפר אותו.

ורדית איזק: התוכנית מחייבת.

ורדית איזק: אני מדברת על מסמך הנחיות לתוכניות.

ורדית איזק: בסופו של דבר, אם זה קיים בתוכנית, חייבים לעשות את זה אבל להנחות מה לכתוב בתוכנית, לכל עיר יש את הסגנון שלה.

ורדית איזק: לפעמים – הרבה פעמים – יש בעיות קשות בהתנגשות בין חניה ציבורית או כניסות לחניות לעצים.

ורדית איזק: אני לא חושבת שאנחנו יכולים בתקנות ארציות לחייב איזשהו מדד כמותי מאוד ברור של כמות עצים.

ורדית איזק: אגב, כל עץ גם נותן יתרונות אחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני דווקא חושבת שאתם יכולים לעשות הרבה בתקנות או בהנחיות שממש מחייבות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה התפקיד שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם צריכים להבין שאתם חייבים לקחת את הנושא הזה בצורה אחרת לחלוטין ובכל בנייה חדשה אתם חייבים לתת את הנושא הזה שתילת עצים כפקטור סופר חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש היום בכל העולם, אנחנו רואים יערות עירוניים, אנחנו רואים שינוי גישה לחלוטין, נושא של חקלאות על גגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם חייבים לשנות את הגישה שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משהו שמשתנה בעולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם נמצאים שנים אחורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו תקן חניה – תקן עץ.

רם בן ברק: ברגע שכולם ידעו שלהזיז עץ או לעקור עץ זה סיפור, התכנון מראש יתחשב בעץ ואז לא יהיה מצב שחסרה חניה.

ורדית איזק: זה בדיוק מה שאמרתי.

ורדית איזק: אני מסכימה אתך.

ורדית איזק: התכנון צריך לקחת את זה מראש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חייב להיות חלק אינהרנטי מהתכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמות העצים שחייבים לשתול במקום חדש שבונים, חייבת להיות חלק מהתוכנית.

ורדית איזק: כמות העצים היא חלק מהתוכנית.

ורדית איזק: בהחלט יש הגדרות איפה יש עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אף אחד לא מכריח אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו מכריח אותם?

ורדית איזק: במסגרת דיוני התוכנית, זה אחד הנושאים שעולים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את לא עונה לי לשאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו מכריח אותם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פקיד היערות, אם אתם רוצים, תתייחסו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מישהו מכריח אותם?

ארז ברקאי: אני אומר שבהיתר הכריתה שניתן, זה רק תלוי אם זאת תוכנית שנכרתים בה עצים, נכתב תנאי ברשיון שחובה לנטוע עצים בשווי הערך החליפי.

ארז ברקאי: כדי לממש את הדבר הזה לוקחים מהיזם – לא משנה מי היזם – אם הוא גוף ציבורי, התחייבות חשבית כדי לממש את הדבר הזה, ואם זה גוף פרטי, לוקחים ערבות בנקאית כדי לממש את הדבר הזה.

תומר רוזנר: זה עדיין קורה?

תומר רוזנר: אני הבנתי שזה הופסק.

ארז ברקאי: לא הופסק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבנייה חדשה, בשכונות חדשות, בערים חדשות שנבנות, יש תקינה לכמות עצים?

ארז ברקאי: שוב, במסגרת המדריך שאנחנו מוציאים עם מינהל התכנון אנחנו מגדירים מה צריכה להיות התקינה ואיך צריך רחוב להיות נטוע כדי שיהיה מוצלל לכל אורכו.

ארז ברקאי: אנחנו לוקחים חתכים שונים של רחוב ואומרים שבחתך רחוב שהוא דו סטרי ורוחב המדרכה הוא כזה וכזה, צריך עץ כל כך וכך מטרים, צריך כך וכך נפח קוב בתת הקרקע כדי לאפשר התפתחות השורשים.

ארז ברקאי: זה מופיע במדריך הזה אבל כמו שהבנת מ-ורדית, זה כרגע מדריך ברמת ההנחיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת הבעיה, שזה ברמת ההנחיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסוף בפועל אנחנו מסתובבים היום בשכונות חדשות שנבנות וזה נראה כמו מדבר של בטון ושל חניות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העיקר שיש חניות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב מאוד.

ורדית איזק: אני מאוד מזדהה עם מה שאת אומרת, העיקר שיש חניות.

ורדית איזק: צריך כאן איזשהו מהפך מחשבתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על זה בדיוק אני מדברת אתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מהפך מחשבתי שצריך לקרות אצלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אצלכם צריך את המהפך המחשבתי זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אל תצפי מהיזם שהוא יבוא עם מהפך מחשבתי.

ורדית איזק: לא, אני לא מצפה מהיזם.

ורדית איזק: כל תוכניות הפיתוח מאושרות למוסדות התכנון, עוברים עליהן, רואים את כמות העצים, הכוונה במסמך שלנו היא להדריך אותם איך להסתכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל רצון טוב לא מספיק כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רצון טוב לא יספיק לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא מה שיביא את המהפך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המהפך צריך להיות אם אתם תחייבו, אם זה יהיה בתקנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו שאת אומרת, צריך כך וכך בשביל חניה, צריך כך וכך עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שצריך להיות בתוכנית כי אחרת לא ישתנה כאן כלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם את מצפה שהם בטוב ליבם יעשו את זה, לא יהיה כלום.

ורדית איזק: אני לא מצפה.

ורדית איזק: אני בודקת את עצמי.

ורדית איזק: אנחנו אלה שבסופו של דבר, אנחנו והמוסדות המקומיים, בודקים את התוכניות ומאשרים אותן.

ורדית איזק: אגב, גם פקיד היערות בתוכניות מסוגים מסוימים.

ורדית איזק: אם מוסדות התכנון הארציים ישנו את אופן הבדיקה וישימו יותר דגש, הם לא צריכים שיגידו להם כמה עצים יש לדונם.

ורדית איזק: זה לא תמיד יעבוד.

ורדית איזק: אנחנו מכירים רגולציה ובמדינת ישראל ברוך השם יש המון רגולציה.

ורדית איזק: אני לא אומרת שלא צריך בכלל רגולציה, אבל נושא של עודף רגולציה לא תמיד מסייע.

ורדית איזק: אגב, דיברנו על גני משחקים שכן עשינו רגולציה ואז באו תלונות שעד שהעצים יגדלו לא יהיה צל לילדים.

ורדית איזק: לכן במקרים האלה אפשרנו לעשות מצללות שהן לא באמצעות עצים למרות שאנחנו מעדיפים עצים כמעט בכל מקום.

ורדית איזק: אני מסכימה אתך, צריך למצוא פתרונות אבל אני לא חושבת שפחות חשוב לייצר מודעות, לייצר מודעות בגופי התכנון, לייצר מודעות בעיריות.

ורדית איזק: העיריות שולטות על רוב העצים במרחב הציבורי.

ורדית איזק: רוב העצים נשלטים על ידי הגופים המקומיים, העיריות, ולא על ידימינהל התכנון.

ורדית איזק: מינהל התכנון כמעט לא עוסק ברחובות קיימים ולכן חשוב מאוד לייצר את המצב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מציעה שתישארי אתנו ותקשיבי.

ורדית איזק: אני כל הזמן כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו ב-זום את יפעת הולצמן גזית?

יפעת הולצמן גזית: אני כאן.

יפעת הולצמן גזית: אני מצטרפת לדוברים לפניי ולא אחזור על הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת שתתייחסי לסוגיה של התכנון.

יפעת הולצמן גזית: דווקא על זה את רוצה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשבתי שאת רוצה להגיב על זה.

יפעת הולצמן גזית: רציתי לחלק אתך הבעיה לשני חלקים וזו בעיה שעוסקת בעצים בתהליכי תכנון ובעצים שלא בתהליכי תכנון.

יפעת הולצמן גזית: ברשותך, אני כן יכולה לדבר על הנושא של התכנון והרבה אבל אני רוצה קודם לומר משהו לגבי העצים שהם לא בתהליכי תכנון.

יפעת הולצמן גזית: הדבריםש דיברו עליהם כאן שנוגעים למשל לתלונות על כריתת עצים, שלא בתהליכי תכנון.

יפעת הולצמן גזית: את שאלת בטוב טעם מה אפשר לעשות.

יפעת הולצמן גזית: אני מדברת על עצים שלא בתהליכי תכנון.

יפעת הולצמן גזית: הדבר הראשון הוא המרכזי, הקו שצריך להנחות אותנו הוא להקשות על התהליך.

יפעת הולצמן גזית: היום התהליך לקבל רישיון כריתה הוא קל מאוד.

יפעת הולצמן גזית: 37 שקלים.

יפעת הולצמן גזית: זה מה שאתה משלם ואתה מקבל רישיון כריתה.

יפעת הולצמן גזית: אני רוצה להסביר מה אני מתכוונת כשאני אומרת להקשות על התהליך.

יפעת הולצמן גזית: אני רוצה לשתף אותך באתר של משרד החקלאות.

יפעת הולצמן גזית: אתם רואים אותו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

יפעת הולצמן גזית: איך נראה האתר של משרד החקלאות כשהציבור רוצה לדעת אם יש עץ בעיר שלו שמיועד לכריתה.

יפעת הולצמן גזית: זה חלק מהעניין של להקשות על התהליך כי להקשות על התהליך מבקש גם להקים שומרי סף.

יפעת הולצמן גזית: האתר הזה שאני בודקת אותו ביום ראשון, שלישי וחמישי, כל בוקר כדי לראות מה קורה בעיר שלי, נראה כך.

יפעת הולצמן גזית: הוא נראה כך היום כי יש שישה פקידי יערות חדשים, אני ממרכז השרון, אני צריכה לפתוח את הטבלה הזאת, אני פותחת אותה עכשיו ואני רואה את הדבר הזה.

יפעת הולצמן גזית: את רואה את זה אתי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

יפעת הולצמן גזית: אני צריכה עכשיו לחפש את העיר שלי.

יפעת הולצמן גזית: אני צריכה לעשות סלקט אול – אני לא אעשה את זה כאן יחד אתך – ואני רוצה שתביני מה קורה כשהציבור צריך לדעת שכורתים עץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רואים את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רואים ריבוע שחור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו שמונה דקות לסיום הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת תני לי את השורה התחתונה.

יפעת הולצמן גזית: את רואה את זה עכשיו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

יפעת הולצמן גזית: אני רוצה שהשורה התחתונה תהיה שאת תסבירי לי איך אדם שרוצה לדעת על כריתת עץ בעיר שלו אמור לדעת שהולכים לכרות עץ.

יפעת הולצמן גזית: הוא אמור לחפש בטבלה הזאת וחלק מהעניין הוא שאין מערכת מקוונת מ-2014 למרות החוק המצוין שהעביר אופיר פינס וכתב, כמו שנאמר כאן על ידי אחרים, היה מעולה אבל ברמת השטח לא מיושם.

יפעת הולצמן גזית: איך אדם אמור לדעת שהולכים לכרות אצלו עץ?

יפעת הולצמן גזית: הוא אמור לחפש בטבלה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת מערכת שאין לה אפילו מחשב שיודע לדבר אחד עם השני.

יפעת הולצמן גזית: אז את מבינה.

יפעת הולצמן גזית: כשאני מדברת על להקשות על התהליך, דבר ראשון אני מדברת על זה.

יפעת הולצמן גזית: תפתרו את זה.

יפעת הולצמן גזית: לא יכול להיות ש-6 שנים זה לא ועבד.

יפעת הולצמן גזית: זה פשוט לא נתפס.

יפעת הולצמן גזית: לא יכול להיות שבן אדם רוצה לדעת אם כורתים לידו עץ והוא צריך להתעסק עם טבלאות האקסל האלה שמתעדכנות כל יום.

יפעת הולצמן גזית: האמת היא שעד עכשיו עוד לא קיבלתי תשובה לעניין הזה.

יפעת הולצמן גזית: אני מבינה שזה עולה 300 אלף שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאני חייבת לקטוע אותך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים תיכף לסיים את הדיון הזה כי מתחילה המליאה, אבל זה לא דיון אחרון.

יפעת הולצמן גזית: ברשותך, אני אשמור את הנושא של הדיון לפעם הבאה כי הוא נושא יותר מורכב וגם מאוד מקצועי כי צריך להבין מתוך דיני התכנון והבנייה אתה הלך.

יפעת הולצמן גזית: כרגע אני מיידעת לגבי התיקון הנדרש באספקט הזה.

יפעת הולצמן גזית: מילה אחרונה.

יפעת הולצמן גזית: אני רוצה לדבר על אכיפה.

יפעת הולצמן גזית: יש שני פקידי סיירת ירוקה שאחראים על כל הארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור לנו לחלוטין שסוגיית האכיפה מאוד בעייתית כשיש שני פקחים בכל הארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ארז ברקאי, כמה פניות ציבור אתם מקבלים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סדר גודל.

ארז ברקאי: באיזה נושא?

ארז ברקאי: אנחנו מקבלים המון פניות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בנושא של כריתת עצים.

ארז ברקאי: בשנה אנחנו מקבלים בין 4,000 ל-5,000 פניות ציבור בשלל הנושאים.

ארז ברקאי: בנושא עצים.

ארז ברקאי: בין אם זה פיקוח ואכיפה, איך אני מקבל רישיון כריתה, לאיזה פקיד יערות אני צריך לפנות וכולי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה חושב שהמענה שאתם נותנים הוא מענה סביר מבחינת הזמן שאנשים מחכים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינתך האינפורמציה שאנשים מקבלים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': התלונות שאנחנו מקבלים אומרות שהם פונים אליכם ואין מענה.

ארז ברקאי: אנחנו משתדלים לתת מענה לכל מי שפונה אלינו.

ארז ברקאי: כמו שהבנת, כמות הפניות היא עצומה.

ארז ברקאי: היא גם עצומה בבקשה לרישיונות כריתה.

ארז ברקאי: אנחנו משתדלים לתת מענה לכולם.

ארז ברקאי: מרבית הפניות מקבלות מענה בטווח זמן סביר של גג עד שבוע אבל יש פניות, מן הסתם בתחום הפיקוח, שלוקח המון זמן, בטח לאור מצוקת כוח האדם שיש בתחום הפיקוח, עד שאנחנו מגיעים לשלב בו יש איזושהי השלמה של תיק חקירה ומתקבלות איזה שהן החלטות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו את תמר רביב, המשרד להגנת הסביבה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אכך, אנחנו נחתור לסיכום הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמו תמיד, אנחנו מודים גם לכם שהגעתם באופן אישי וגם לכל מי שהשתתף בדיון מהבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להצטרף לתודה שדב חנין הביע לכל האזרחים שהנושא הזה בוער בהם, שהם מחויבים לו ושהם פועלים ללא לאות על מנת לשמור על ארץ ישראל ירוקה ועל עצי הארץ שלנו שהם כל כך מיוחדים וחשובים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת משר החקלאות לדווח לה בכתב מדי חודש על אופן ההתקדמות של כתיבת התקנות לפי פקודת היערות שהיו צריכות להגיע לאישור הוועדה לפני שנים אשר קובעות בין השאר הוראות לעניין היטל כספי, נטיעה חלופית והפקדת ערובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מזכירים שהתקנות האלה היו צריכות להגיע לאישור הוועדה תוך חצי שנה בשנת 2012 ומאז עברו שמונה שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת לפקיד היערות במשרד החקלאות לכנס באופן מיידי את הוועדה המייעצת לפי סעיף 15(ד) לפקודת היערות על מנת לשקול הגדרה מחודשת של אילנות מוגנים, בייחוד לאור העובדה שצומצמה ההגנה על עצים בוגרים באזורי מגורים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה מודה לארגון אדם טבע ודין על ההצעה שהועברה, של טיוטת החוק המקיפה שהם כתבו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אגיש את הצעת החוק כהצעת חוק פרטית ואנחנו נפעל לקדם אותה מול משרדי הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מבקשים ממשרד החקלאות – לא מבקשים, דורשים – בהמשך לדברי פקיד היערות בדיון להעביר במיידי בתקציב המשרד סכום של 370,000 שקלים לצורך שדרוג מערכות המחשוב הקיימות באגף יער ואילנות על מנת שניתן יהיה לנהל את הידע הדרוש בתחום השמירה על העצים ולהפוך אותו שקוף ונגיש לציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהמשך בהחלט תקציב נוסף לנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת למשרד החקלאות ולמשרד המשפטים לקדם תיקון חקיקה לפקודת היערות על מנת שיוכלו לכלול הוראות המגנות על עצים גם מפני השחתה או פגיעה - בזה נכנס כל סיפור הגיזום – וכן לקבוע הסמכה נדרשת למי שעוסק בגזימת עצים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתכננת להגיש הצעת חוק פרטית בנושא הזה, על מנת לזרז את הטיפול בסוגיה הזאת תוך שיתוף פעולה מול משרדי הממשלה הרלוונטיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא הזה של שמירה על העצים בעיניי הוא חשוב לא רק לנוף שלנו, לא רק לטובת הצורך העיקרי שלנו כאנשים שפועלים כאן במרחב, לנוף ירוק בכל מקום שאנחנו גרים בו, אם זה בעיר או אם זה בכפר, אלא בעצם לשמור עלינו לנוכח האיום של משבר האקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הירוק הזה הוא מה שישמור עלינו ואנחנו חייבים לעשות הכול על מנת באמת להגדיל את כמות העצים במדינת ישראל וגם לשמור על אלו שקיימים אני מחויבת לכך והוועדה בראשותי מחויבת לכך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.