ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 23, פרוטוקול מספר 77, 2020-08-10 12:00

מיכאל מלכיאלי: בוקר טוב, אנחנו מתחילים את ישיבת הוועדה, הצעת חוק שיקים ללא כיסוי, של יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת יעקב אשר.

מיכאל מלכיאלי: שוחחתי איתו וגם עם היועץ המשפטי על החוק.

מיכאל מלכיאלי: זו הצעת חוק חברתית וטובה מאוד מאוד.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שזאת הצעת חוק שבתוך כל הבלגן הפוליטי שיש מסביב היא אי של שפיות בכנסת שלנו, זו הצעת חוק שעוזרת לאנשים החלשים ביותר בחברה.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו נתחיל עם הקראה של החוק.

אלעזר שטרן: אני אקרא וכשנגיע לנקודות אני אעיר את ההערות הרלוונטיות, את הסוגיות שהתעוררו.

אלעזר שטרן: הסעיף הזה הוא לב ההצעה שתאפשר שאם הבנק חושש לגבי שיק מסוים, הוא רוצה לסרב אותו בגלל סיבה של היעדר כיסוי, הוא יפנה לבן אדם שמשך את השיק ויודיע לו שיש לו זמן מסוים להפקיד כספים בחשבון כדי למנוע את סירוב השיק.

אלעזר שטרן: בנוסח שעבר בקריאה הראשונה הוועדה החליטה שהמועד הזה, הזמן הזה, יהיה סוף יום העסקים, כשיום העסקים הבנקאי נגמר בשעה 18:30.

אלעזר שטרן: בהקשר הזה, לקראת הדיון הנוכחי התעוררה בקשה מצד איגוד הבנקים ובנק ישראל לנסות לדייק יותר את המועד המדויק שעד אליו הלקוח יוכל להפקיד את הכספים, שזה לא יהיה עד לסופו של אותו יום העסקים, אלא זה יהיה קצת לפני כן.

אלעזר שטרן: אני מציע שבנק ישראל או איגוד הבנקים יסבירו את הצורך, את הבקשה שלהם למה להקדים את המועד מסוף יום העסקים, שעתיים-שעתיים וחצי לפני.

חן פליישר: אני מבנק ישראל.

חן פליישר: אני אתחיל ואולי טיבי יוסיף על זה.

חן פליישר: בישיבה הקודמת הוועדה ביקשה מאיתנו לבדוק אפשרויות, אולי להזיז קדימה את המועד שבו מבצעים את ההחזרה.

חן פליישר: עשינו בדיקות בעניין הזה ותוך כדי הדיונים האלה איגוד הבנקים פנה אלינו ואמר שיכול להיות שיש חסרונות בזה שתהליך ההחזרה הוא אוטומטי, כי דווקא במצב שבו ניתן שיקול דעת לבנקאי, או להחזיר את השיק או לתת פתרון אחר, למשל לדבר עם הלקוח ולהעמיד לו מסגרת אשראי ולכבד את השיק, אז יכול להיות שזה יותר טוב ללקוח.

חן פליישר: ואנחנו מסכימים איתם שבעלות-תועלת בין שני הדברים האלה, נכון שהמעורבות של בנקאים עדיפה ללקוחות, גם אם המחיר הוא שמקצרים את הזמן שבו לקוח יכול להפקיד כספים בעצמו.

חן פליישר: זה השינוי שכרגע מבוקש.

חן פליישר: כדי שבנקאי יוכל לעשות את זה, הוא צריך שהות במהלך יום העבודה שלו בשביל להפעיל את שיקול הדעת הזה, ולכן אי-אפשר לדבר כמו קודם על סיום יום העסקים, אלא צריך לקחת את זה כמה שעות אחורה.

מיכאל מלכיאלי: מצד אחד אנחנו מקצרים את הזמן מ-18:30 ל-16:00, מצד שני נותנים לפקיד בבנק סמכות להעמיד לו מסגרת או לתת לו עוד יום.

חן פליישר: יש לו כבר עכשיו את האפשרות, אבל אנחנו רוצים לא למנוע את זה.

מיכאל מלכיאלי: איפה הבעיה?

מיכאל מלכיאלי: בסניף שאין עובד באותו יום.

מיכאל מלכיאלי: סניף קטן באופקים, בדימונה, ששם ב-15:00 הולכים הביתה.

חן פליישר: אני חושבת שגם יושב-ראש הוועדה אמר את זה בדיון הקודם, שאנחנו מתמקדים ברוב, אנחנו מנסים לתת פתרונות שטובים לרוב הלקוחות, ושבהחלט יכולים לפעמים להיות מקרי קצה שבהם אי-אפשר לתת את האקסטרה.

חן פליישר: וצריך לזכור פה שכל הצעת החוק הזאת מאוד מיטיבה עם מושכי השיקים, כי לכאורה המצב היום הוא שכבר בבוקר אפשר לסרב את השיקים אם אין כיסוי.

חן פליישר: פה ניתנת להם עוד שהות, גם של השעות הנוספות וגם של שיקול הדעת הזה לפני שנגמר יום העסקים, אז אני חושבת שאנחנו כן מיטיבים עם הרוב.

חן פליישר: בהחלט יכולים להיות מקרי קצה, ואני לא חושבת שצריך לעצור את הצעת החוק הזאת בשבילם.

מיכאל מלכיאלי: לעצור ודאי שלא.

מיכאל מלכיאלי: כנקודה למחשבה צריך למצוא איזה פתרון, אולי יש דבר כזה, ואני לא יודע אם זה בכלל מעשי, סניף מלווה, סניף גדול שילווה סניף שנסגר בשעה 15:00.

מיכאל מלכיאלי: האם יש דבר כזה בכלל?

 << אורח >> עודדה פרץ: יש בנקים שעובדים עם בק אופיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: כל הפעילות לא נעשית על ידי פקיד בסניף, אלא על ידי בק אופיס.

 << אורח >> עודדה פרץ: דובר על כך שמקדמים faster payment, שזה אומר שפעולות ההעברה שיבוצעו באותו יום, כך שזה לא משהו שדורש ללקוח הרבה לעשות את ההפקדה הזאת.

 << אורח >> עודדה פרץ: הוא יוכל לעשות את ההעברה מבנק אחר בלחיצת כפתור.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה גם משהו שלא בטוח שיהיה ביום שבו החוק ייכנס לתוקף, אבל זה משהו שהוא בתהליך מאוד מתקדם.

אלעזר שטרן: בגדול, האם אתם יכולים לבוא ולומר, גם אם לא בצורה גורפת, אבל כמגמה – לבוא ולומר שמבחינתכם, מבחינת הבנקים, מבחינת הפיקוח על הבנקים, המטרה של ההסמכה שנתנו פה למפקח – אני אומר פה כמה דברים בהצטברות – שמצד אחד הבן אדם יקבל את ההודעה כמה שיותר מוקדם בבוקר, ומצד שני, אחרי השעה הזאת, שהיא השעה 16:00, יהיה באופן רגיל, בדרך הטבע, מרבית הבנקים יש בהם פקידים שיוכלו לשבת ולעשות את שיקול הדעת הזה, כדי לבחון אם לסרב את השיק או לא?

אלעזר שטרן: שוב, לא התחייבות גורפת, כי יכול להיות שבאמת יהיו מקומות שזה לא יהיה, אבל שזאת תהיה המגמה וזאת הכוונה של הדברים וזה הרוח של הדברים.

חן פליישר: איגוד הבנקים יתייחס לנקודה הזאת.

מיכאל מלכיאלי: נשמע את איגוד הבנקים.

טיבי רבינוביץ: קודם כול, כמעט ואין לי מה להוסיף על דברי נציגי בנק ישראל.

טיבי רבינוביץ: אני אהיה טיפה פרובוקטיבי ואומר זאת כך: הרי אנחנו באנו אליכם וביקשנו שתיתנו לנו את שיקול הדעת, לא כי זה טוב לבנקים, אלא כי בסופו של דבר זה טוב ללקוחות.

טיבי רבינוביץ: למה?

טיבי רבינוביץ: תארו לעצמכם שטיבי אמור להעביר סכום מסוים כדי לכסות את מה שנדרש, והוא מעביר במקום 700 שקל 698.

טיבי רבינוביץ: על פניו המחשב יכול לתת תשובה "לא".

טיבי רבינוביץ: אנחנו רוצים את מעורבות הפקידים, כדי לסייע ללקוחות, ובמקרים שהם לא מקרים ברורים, לבוא לטובת הלקוחות ולתת להם סוג של גרייס מסוים, ולכן אנחנו מבקשים את שיקול הדעת.

טיבי רבינוביץ: אנחנו ביקשנו את שיקול הדעת, כדי לסייע ללקוחות, או למשל יש לקוח שבאותו רגע יש לו הלוואה שהוא צריך לכסות, או שיש לו עוד שיקים, או שהוא צריך לשלם את המשכנתה.

טיבי רבינוביץ: הבנק מכיר את הלקוחות והוא יכול לבחון במקרה של לקוח זה או אחר.

טיבי רבינוביץ: ולכן אנחנו מבקשים שתשאירו לנו את שיקול הדעת ותאפשרו לנו את זה במהלך השעתיים האלה.

טיבי רבינוביץ: לבקש מאיתנו התחייבות?

טיבי רבינוביץ: אנחנו ביקשנו את זה בעצמנו כדי לסייע ללקוחות.

טיבי רבינוביץ: עם זאת, בלי קשר אני יכול לומר לכם בשם המערכת הבנקאית, שאנחנו כמובן נעמוד עד השעה 16:00, גם במקרים שהסניף נסגר.

טיבי רבינוביץ: יש פקידים בנקאיים שממשיכים לעבוד בסניף גם אם הסניף סגור, יש בנקים שפועלים באמצעות בק אופיס.

טיבי רבינוביץ: כל המטרה של המהלך הזה זה לאפשר לנו להפעיל שיקול דעת לטובת הלקוחות.

מיכאל מלכיאלי: מר רבינוביץ', אתה אומר שאנחנו רוצים להקדים את הסגירה של היום שהוא יוכל להפקיד כסף, מהשעה 18:00 לשעה 16:00, מתוך מגמה שלפקיד בסניף תהיה אפשרות לבחון.

מיכאל מלכיאלי: אתה אומר שאולי הוא הכניס רק 80%-90% מהכסף ובמחשב כתוב שאין 100% ואפשר להחזיר לו את השיק, אבל הפקיד בשטח יאמר שאם הוא הפקיד 80% זה מראה על אדם רציני עם נכונות, ובשעתיים האלה במקום להחזיר לו את השיק ייתנו לו מרווח של יום נוסף.

מיכאל מלכיאלי: האם הבנתי אותך נכון?

טיבי רבינוביץ: נכון מאוד.

טיבי רבינוביץ: אתה מבין אותי מצוין.

מיכאל מלכיאלי: אחרי ההסבר של מר שטרן אי-אפשר שלא להבין.

טיבי רבינוביץ: זאת בדיוק המטרה.

טיבי רבינוביץ: מכיוון שהבנקאי מכיר את הלקוח, מכיר את חשבון הלקוח, יודע מה מתנהל בחשבון, יכול לבוא לקראתו, ובשעתיים האלה לדעתי זה רק יעזור.

מיכאל מלכיאלי: חשוב שייאמר גם בוועדה, וזה לפרוטוקול, שתעשו את המאמץ הגדול ביותר על מנת שכמה שיותר סניפים יהיו זמינים ללקוחות שאנחנו רוצים להיטיב איתם.

טיבי רבינוביץ: בהחלט.

טיבי רבינוביץ: בהחלט.

טיבי רבינוביץ: אנחנו נעשה את המקסימום.

טיבי רבינוביץ: זאת בדיוק המטרה של המהלך הזה.

אלעזר שטרן: נקודה נוספת בהקשר הזה.

אלעזר שטרן: עלתה אפשרות שבמידה ועם הזמן הדברים יתפתחו והבנקים יראו שהם לא צריכים בשעה 16:00, גם אם זה יהיה 16:30 או 17:00 הם יצליחו לעשות את שיקול הדעת הזה, לאפשר למפקח על הבנקים לשנות את השעה הזאת של 16:00, אבל רק לכיוון אחד, לשנות רק לכיוון שהוא לטובת הלקוח, במובן הזה שהלקוח יוכל להכניס לא רק עד 16:00 אלא עד 17:00 או משהו בסגנון.

מיכאל מלכיאלי: ה-16:00 זה לא הלכה למשה מסיני.

מיכאל מלכיאלי: זאת אומרת, אם המפקח על הבנקים יראה לנכון לאפשר ללקוחות להפקיד כסף עד השעה 17:00, זה יהיה אפשרי.

אלעזר שטרן: עלתה ההצעה הזאת.

אלעזר שטרן: האם הוועדה מעוניינת?

מיכאל מלכיאלי: כן.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שהוועדה רואה בצורה נכונה לתת אפשרות למפקח על הבנקים להאריך את זה מ-16:00 לשעה 17:00, או כל שעה אחרת, כמובן רק לצד הזה ולא לקצץ את זה לשעה 15:00 או 14:00.

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת עופר כסיף הצטרף אלינו.

עופר כסיף: יכול להיות שמה שאני אומר זה התפרצות לדלת פתוחה, כי לא שמעתי מה נאמר קודם.

מיכאל מלכיאלי: תמיד טוב לשמוע אותך.

עופר כסיף: תודה רבה.

עופר כסיף: רציתי להתייחס לסעיף 7א(א), "ליידע אותו בדבר הצורך בהפקדת כספים בחשבונו עד סוף יום העסקים".

מיכאל מלכיאלי: על זה דיברנו עכשיו.

עופר כסיף: לא הבנתי כל כך מה העמדה.

עופר כסיף: עוד פעם, יכול להיות שאני מתפרץ לדלת פתוחה, אבל רציתי דווקא שייתנו עד סוף יום העסקים שלמוחרת, ואני רוצה להסביר גם למה.

עופר כסיף: הרבה פעמים אדם שמקבל הודעה על כך שהשיק שלו לא יכובד בגלל שאין לו מספיק כסף בחשבון, הוא לא מפקיד בהכרח כסף במזומן.

עופר כסיף: א', יכולה להיות בעיה של הפקדת כסף במזומן במקומות שבהם נניח אין מכשיר והסניף סגור.

עופר כסיף: אנחנו יודעים שבחלק מהבנקים רוב ימי השבוע רק פעמיים - - -

מיכאל מלכיאלי: אפשר היום להפקיד מזומן גם מבחוץ, גם מהכספומט, לא צריך להיכנס לבנק.

עופר כסיף: זה מה שאמרתי, אבל יש מקומות שבהם המכשיר לא עובד וכן הלאה.

עופר כסיף: צריך לקחת את הסיכויים האלה בעיקר ביישובים קטנים.

עופר כסיף: יש יישובים קטנים, למשל בחברה הערבית, שבהם לבנקים מסוימים יש רק סניף אחד וגם מכשיר אחד, קורה שהוא מתקלקל.

עופר כסיף: זה לא הוגן שבן אדם ייפגע בגלל זה.

עופר כסיף: יותר מזה, הרבה פעמים אדם לא מפקיד בחשבון את הכסף במזומן, אלא עושה העברה.

עופר כסיף: יכול להיות שהוא פונה לעזרה של חבר ואומר: שמע, אין לי, תעשה לי העברה בנקאית, את ההעברה הבנקאית רואים רק כמה זמן לאחר מכן.

אלעזר שטרן: בהקשר לדברים שלך, חבר הכנסת כסיף, באמת בישיבה בהכנה לקריאה ראשונה הסוגיה הזאת עלתה, ובנק ישראל התבקש לבדוק את הסיפור הזה של העברות בנקאיות.

אלעזר שטרן: אם זה לא יספק אותך, אולי הם ירחיבו יותר.

אלעזר שטרן: בגדול, דובר על שני עניינים, יש העברות כבר היום, שנקראות העברות זה"ב, כבר היום אפשר לראות אותן, אתה רואה אותן באותו יום, ואז הבנק יראה שהועבר - - -

עופר כסיף: במה זה כרוך?

אלעזר שטרן: זה כרוך באיזה תשלום, אני לא יודע להגיד בדיוק.

אוסאמה סעדי: עמלה.

אלעזר שטרן: בעמלה מסוימת.

אלעזר שטרן: זה היבט אחד.

אלעזר שטרן: היבט שני, שכיום בנק ישראל הוציא הנחיה לבנקים להיערך לקראת הכנת תשתית לקיומן של העברות מיידיות בפרק הזמן הקרוב.

אלעזר שטרן: צריך לזכור שכרגע התחילה של החוק הזה היא שנה מיום פרסומו, וההערכה של איגוד הבנקים שזה פחות או יותר פרק הזמן שייקח לבנקים ליישם את ההנחיה הזאת.

אלעזר שטרן: כך שפחות או יותר עוד שנה, קצת לפה, קצת לפה, אולי בבנקים גדולים קצת פחות, בבנקים קטנים קצת יותר, אבל פלוס מינוס סביב סדר גודל של שנה, התשתית תהיה מוכנה והבנקים יוכלו גם לשדר וגם לקבל העברות מיידיות, כך שיראו את ההעברות האלה עוד באותו יום, ואז זה יסתנכרן.

אלעזר שטרן: הסיפור הזה לא קשור להצעת החוק הזאת, אבל זה יסתנכרן עם הרציונל של הצעת החוק הזאת.

אלעזר שטרן: בדיוק בגלל מה שאתה אמרת, שיראו באותו יום שההעברה בוצעה, וזה יאפשר לראות שיש כיסוי לשיק.

עופר כסיף: מה לגבי הדבר הראשון שאמרתי, שאתה במקרה יכול לקבל הודעה, לראות אותה, או לפחות שתוכל להגיע ולהפקיד גם במזומן בזמן שהסניף שלך כבר סגור ואין לך דרך אחרת להעביר את זה?

עופר כסיף: כמו שאמרתי, ביישובים קטנים, יכולים להיות כפרים ערביים, יכולים להיות מושבים, לצורך העניין, שיש בהם לפעמים סניף בנק אחד והמכשיר לא עובד, זו בעיה.

אלעזר שטרן: מה שדיברנו רגע לפני שהתחלת לדבר, הייתה בדיוק הנקודה הזאת, עד מתי בן אדם יכול להפקיד באותו יום עסקים.

אלעזר שטרן: אם בן אדם נגיד הפקיד את השיק ביום ראשון – יום העסקים של הבנקים לא בנוי כמו הימים הרגילים שלנו, הוא בנוי מ-18:30 עד 18:30 בערב למוחרת – אם בן אדם הפקיד, נגיד ביום ראשון, עד 18:30 את השיק, במהלך הלילה אחרי שהוא הפקיד את השיק הבנקים משדרים אחד לשני, דרך המסלקה של הבנקים, את כל הטרנסאקציות שנעשו בין הבנקים, ואז למוחרת, ביום העסקים הבא, למוחרת בבוקר הבנקים פותחים את המחשבים, ואז צץ להם במחשב אם על פניו יש כיסוי או אין כיסוי לשיק הזה שנמשך.

אלעזר שטרן: לפי הצעת החוק הזאת, על הבוקר, שוב אנחנו לא קובעים שעה, אבל המטרה שזה יהיה הכי מוקדם שאפשר, זאת אומרת, עד 09:00-08:00 בבוקר, משהו כזה, בן אדם מקבל הודעה אוטומטית מהמחשב:

אלעזר שטרן: דע לך, כרגע אין לך כיסוי לשיק, בהתחלה נכתב עד סוף יום העסקים, עכשיו דיברנו שזה יהיה עד סביב השעה 16:00, כדי שהשיק לא יסורב, אתה אמור להפקיד כספים בחשבון, ואז על פניו אמור להיות לו באותו יום, עד השעה 16:00, שהבנק פתוח, לנסות להפקיד.

אלעזר שטרן: אין לי תשובה לגבי מה שאמרת על מכשירים מקולקלים או דברים כאלה, אני לא יודע לענות לך.

אלעזר שטרן: יכול להיות שאיגוד הבנקים או בנק ישראל - - -

מיכאל מלכיאלי: הם יאמרו את מה שהם אמרו קודם, שהם מנסים כמה שיותר.

מיכאל מלכיאלי: לבנקים, לפי מה שהבנתי, יש להם שלושה ימים שהם לא יכולים לפרוץ.

מיכאל מלכיאלי: אם נתחיל להתחשב, נפרוץ את המסגרת הגדולה.

מיכאל מלכיאלי: זה הנושא.

מיכאל מלכיאלי: בואו נשמע את ההתייחסות למה שאמר חבר הכנסת כסיף.

 << אורח >> עודדה פרץ: מה השאלה?

מיכאל מלכיאלי: חבר הכנסת כסיף, מה שהוא העיר על הפקדות והעברות במקומות קטנים, שיש בסך הכול סניף אחד.

מיכאל מלכיאלי: לדוגמה ביישוב במגזר הערבי יש כספומט אחד, ואם הוא מקולקל, הלך על כל היישוב.

מיכאל מלכיאלי: מישהו רוצה לענות?

 << אורח >> עודדה פרץ: אני חושבת שהתשובה היא מה שאדוני אמר, שבאים לתת פה איזה הטבה מאוד מאוד גדולה למושכי שיקים כדי למנוע החזרות של שיקים ללא כיסוי.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה משהו שלא קיים היום.

 << אורח >> עודדה פרץ: היום אף אחד לא מקבל שום הודעה.

 << אורח >> עודדה פרץ: עכשיו רוצים לשפר את זה.

 << אורח >> עודדה פרץ: מי שמושך שיק, הוא צריך לדאוג שבתאריך שנקוב על השיק יהיה כסף בחשבון, נקודה, ואם הוא לא דאג לזה, השיק יחזור.

 << אורח >> עודדה פרץ: עכשיו רוצים לעשות מהלך לטובת האנשים, כדי למנוע כמה שיותר החזרות.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה לא ימנע את כל ההחזרות של שיקים ללא כיסוי.

 << אורח >> עודדה פרץ: יכולים להיות בשוליים כל מיני מצבים, מה שאתה נתת לדוגמה זה אחד מהם ועוד מצבים שאנשים לא יוכלו לבצע את ההפקדה הזאת.

 << אורח >> עודדה פרץ: אמרנו שקודם כול מפתחים את ה-faster payment, שלא תהיה תלות במכשיר, אלא תוכל לעשות את ההעברה הזאת דיגיטלית באותו יום, וזה ייתן מענה.

 << אורח >> עודדה פרץ: ואם מישהו לא דאג מראש שיהיה כסף בחשבון ועכשיו הוא קיבל את ההודעה הזאת, יכול להיות שבמקרה כזה הוא יצטרך לעשות איזה מאמץ ולנסוע ליישוב אחר.

מיכאל מלכיאלי: עד היום ב-08:00 בבוקר מחזירים לו, אין דיון.

מיכאל מלכיאלי: עכשיו נותנים לך זמן מ-08:00 עד 16:00, וב-16:00 גם יתקשרו אליו.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא אמרנו שיתקשרו אליו.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא בהכרח - - -

מיכאל מלכיאלי: אוקיי.

מיכאל מלכיאלי: יש שיקול דעת לפקיד.

מיכאל מלכיאלי: אם הוא מכיר את הבן אדם, הוא יכול להרים טלפון לבן אדם, והבן אדם הזה יגיד: שמע, אצלי בכפר הכספומט לא עובד, הוא דפוק, מסתבר שיתחשבו בו יותר מאשר בבן אדם שיש לו שמונה כספומטים מתחת לבית.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, מי שאין בחשבונו מספיק יתרה כדי לכסות את השיק, ואין לו, השיק שלו יוחזר.

אוסאמה סעדי: אנחנו לא מדברים על המקרים האלה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על מקרה של לקוח, שאולי שכח, שאולי שכח להפקיד, אולי חשב שיש יתרה מספקת.

עופר כסיף: יש שיקים דחויים שאתה לא עוקב אחריהם, הדברים האלה קורים.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: ההצעה הזאת באה להגיד שיעדכנו אותו, ייתנו לו הודעה: יש לך שיק, אין מספיק וכו' וכו', ואז או שהוא יבוא, או שהוא יעביר, או שהוא ידבר עם המנהל.

מיכאל מלכיאלי: יש לו כמעט יום שלם לעשות את זה, עד הערב.

אוסאמה סעדי: בדיוק.

אוסאמה סעדי: אם יש בעיה קונקרטית כזאת של מכשיר או לא מכשיר, והוא מדבר עם מנהל הבנק, אפשר להסדיר את זה.

אוסאמה סעדי: זה מה שטוב בהצעת החוק הזאת, שבאה לתת תזכורת ללקוח, שהוא רוצה לכסות את סכום השיק, לעשות את זה בזמן - - -

עופר כסיף: זה ברור.

עופר כסיף: זה שההצעה טובה, אין ספק.

מיכאל מלכיאלי: ניסו לטייב אותה.

עופר כסיף: אין ספק שההצעה טובה.

מיכאל מלכיאלי: מתבקשת מאוד.

אוסאמה סעדי: למה יש דיון שני?

אלעזר שטרן: הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

אוסאמה סעדי: גמרנו את זה.

מיכאל מלכיאלי: הקריאה הראשונה.

אוסאמה סעדי: אין לנו הסתייגויות.

אוסאמה סעדי: בעד, נכון עופר?

עופר כסיף: פה אחד.

מיכאל מלכיאלי: האופוזיציה יכולה להפיל את החוק והיא לא מפילה.

מיכאל מלכיאלי: ..

אוסאמה סעדי: זה של יעקב אשר.

אוסאמה סעדי: נוכל לעשות את זה ליושב-ראש?

מיכאל מלכיאלי: זה סוד הקסם אתכם?

אוסאמה סעדי: גם.

אוסאמה סעדי: ליושב-ראש עכשיו, הנוכחי.

ליאת שטרק: אני ממשרד המשפטים.

ליאת שטרק: גם אנחנו מצטרפים.

ליאת שטרק: במהות אנחנו מסכימים, אנחנו חושבים שהאיזון כאן נכון.

ליאת שטרק: רק לעניין הנוסח של הסעיף הזה, אם רוצים לעדכן את המועד שעד אליו ניתן יהיה להפקיד את הכסף כדי שהשיק לא יחזור, אנחנו חושבים שראוי בהצעת החוק להשאיר סמכות למפקח על הבנקים לקבוע עד איזה שעה בדיוק ניתן יהיה להפקיד את הכסף, ולא לנקוב בשעה או במועד מסוים, וזה פחות מתאים לחקיקה ראשית.

ליאת שטרק: לעמדתנו עדיף להשאיר את זה לסמכות המפקח על הבנקים ופחות לציין מועד מאוד מדויק בחקיקה ראשית.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו כן רוצים.

מיכאל מלכיאלי: השארנו טווח של זמן למפקח על הבנקים, וזה מהשעה 16:00 ועד הסגירה.

מיכאל מלכיאלי: אם יתברר שהוא ירצה להרחיב – ירחיב, אבל השעה 16:00 זו שעה שאני חושב שהיא צריכה כן להיכתב.

ליאת שטרק: יכול להיות שאפשר להתוות איזה עיקרון שהמפקח על הבנקים יקבע שעה שתאפשר מספיק זמן ופחות מקובל בחקיקה ראשית לציין מועד וזמן מדויק, ויכול להיות שאפשר להתוות איזה עיקרון, להגיד שהמפקח על הבנקים יקבע מועד שיאפשר שיקול דעת.

מיכאל מלכיאלי: אני אגיד לך מה שאני אומר תמיד: אם המפקח על הבנקים של היום היה נשאר לנצח, הייתי מסכים איתך.

מיכאל מלכיאלי: בגלל שאני לא יודע מי יבוא אחריו, אנחנו מעדיפים כן לכתוב.

ליאת שטרק: אני מבינה, ובכל זאת אני חושבת שיכול להיות שאפשר להתוות את העיקרון שלפיו המפקח על הבנקים יידרש לקבוע את המועד.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו משאירים לו הרבה הרבה שיקול דעת.

מיכאל מלכיאלי: אם הוא רוצה להאריך מ-16:00 ל-17:00, הוא לא צריך לעשות שינוי חקיקה, הוא יוכל לעשות את זה, אבל מ-16:00 ל-15:00 אנחנו מעדיפים שלא.

ליאת שטרק: גם אם היינו כותבים שהוא יקבע בשים לב להותרת זמן מספיק לאפשר - - -

מיכאל מלכיאלי: מחר יבוא מפקח, הוא יגיד: עד חצות היום זה כבר מספיק לי.

מיכאל מלכיאלי: אגב, גם לשעה 16:00 לא הסכמתי, חשבתי שצריך לתת עד סוף היום עם הלילה, רק אלעזר הסביר לי שזה הדבר הנכון ביותר.

מיכאל מלכיאלי: מה אומרים חברי הוועדה?

ליאת שטרק: זה פחות מקובל.

אוסאמה סעדי: שמה?

מיכאל מלכיאלי: משרד המשפטים אומר שלא כדאי לכתוב בחוק את השעה 16:00, לתת למפקח על הבנקים.

עופר כסיף: כן כדאי, אני חושב.

ליאת שטרק: אפשר להתוות לו את העיקרון, להנחות בדיוק שהמפקח על הבנקים יקבע מועד שיאפשר - - -

עופר כסיף: מה המניע?

ליאת שטרק: בחקיקה ראשית אנחנו לא נדייק כל שינוי כזה.

ליאת שטרק: אם יהיה משהו שידרוש שינוי - - -

אלעזר שטרן: מבחינה משפטית אני מסכים עם מה שליאת אומרת.

אלעזר שטרן: אני יודע שהיושב-ראש שכרגע לא נמצא, שזאת הצעת חוק שלו, הוא כן רוצה שיהיה כתוב בחוק, אבל משפטית אני כמובן מסכים שזה נכון לא לכתוב פרטי פרטים כאלה בחוק.

מיכאל מלכיאלי: זאת הבקשה של המציע, אני חושב שזאת גם הצעה הגיונית.

מיכאל מלכיאלי: בסך-הכול אנחנו רוצים לבוא לציבור, כשיש גם בשורה בחוק הזה.

מיכאל מלכיאלי: להשאיר משהו עם סמכות שהוא מחר יקצר - - -

ליאת שטרק: אני באמת חושבת שהבשורה נשארת.

ליאת שטרק: יש כאן בשורה.

מיכאל מלכיאלי: היא בשורה על תנאי.

ליאת שטרק: לא, לא.

ליאת שטרק: יש כאן מהלך שירותי שמקבל ביטוי בחוק.

ליאת שטרק: משהו שהוא ממש בא לקראת הלקוחות.

ליאת שטרק: גם מבחינת איך שהחקיקה נראית וגם מבחינת הנכונות לאפשר את השינוי וקביעת התכלית כן לדייק את העקרונות שלפיהם המפקח על הבנקים יקבע את המועד, זה נראה לנו נכון יותר.

מיכאל מלכיאלי: זה לא משהו שהוא בטווח של ימים, זה עניין של יום אחד, רוצים לתת לאנשים גם את השקט הנפשי שלהם שהם יודעים שעד שעה מסוימת וזה לא דבר שיכול להשתנות.

מיכאל מלכיאלי: הרי מחר, כשהמפקח ישנה את זה, אין לו דרך להגיע לכל הלקוחות, לעדכן אותם, הם לא ידעו.

מיכאל מלכיאלי: הם יחשבו שזה 16:00, הוא החליט שזה יהיה עד 14:00 ונפלנו עם אנשים.

מיכאל מלכיאלי: ברגע שזה כתוב - - -

אוסאמה סעדי: אתה רוצה להכניס ב"הודעה תישלח מוקדם ככל האפשר"?

אוסאמה סעדי: פה אתה רוצה להכניס?

אלעזר שטרן: שלא יהיה עד סוף יום העסקים, אלא עד שעתיים וחצי לפני תום יום העסקי.

אוסאמה סעדי: כתוב "ההודעה תישלח מוקדם ככל האפשר".

מיכאל מלכיאלי: זה לבוקר.

ליאת שטרק: זו ההודעה הראשונה, שמודיעים לו על השיק.

אלעזר שטרן: הכוונה היא שהוא יכול להכניס את הכסף.

אלעזר שטרן: כשכתוב "כדי ליידע אותו בדבר הצורך בהפקדת כספים בחשבונו עד סוף יום העסקים" זה לא עד סוף יום העסקים, עד שעתיים וחצי לפני תום יום העסקים.

אלעזר שטרן: זאת הכוונה.

אלעזר שטרן: לא צריך לכתוב את המספר 16:00.

עופר כסיף: הבנתי קודם שמדובר עד 16:00, גם אם יום העסקים נגמר יותר מוקדם.

אלעזר שטרן: "יום עסקים בנקאי" זה מונח משפטי.

עופר כסיף: עד 18:30.

עופר כסיף: אני יודע.

אלעזר שטרן: "עד שעתיים וחצי לפני תום יום העסקים" זה בעצם 16:00.

מיכאל מלכיאלי: שעתיים וחצי לפני סיום יום העסקים.

עופר כסיף: בסדר אם זה היינו הך.

מיכאל מלכיאלי: יש עוד מישהו שרוצה לדבר?

מיכאל מלכיאלי: יש לי עוד נושא שרציתי להעלות בפני המפקח על הבנקים, הנושא של איך מודיעים ללקוחות בבוקר שהשיק שלהם הולך לחזור.

מיכאל מלכיאלי: השיטה הפשוטה ביותר לרוב האזרחים זה סמ"סים.

מיכאל מלכיאלי: מי שאין לו סמ"ס – איך אנחנו פונים אליו?

חן פליישר: יש אפשרות של הודעה קולית.

חן פליישר: למגזר החרדי - - -

מיכאל מלכיאלי: תא קולי?

מיכאל מלכיאלי: IVR?

חן פליישר: לא.

חן פליישר: למגזר החרדי יש סמ"ס קולי.

מיכאל מלכיאלי: IVR.

מיכאל מלכיאלי: זה ששולחים הודעה קולית.

חן פליישר: כן.

חן פליישר: או באימייל.

חן פליישר: חייב להיות משהו אוטומטי, שלא מצריך תגובה של הלקוח.

חן פליישר: זאת אומרת, זה לא שיתקשרו לאנשים.

מיכאל מלכיאלי: לא צריך שפקיד ירים טלפון.

חן פליישר: בדיוק.

חן פליישר: זה לא יכול להיות משהו ידני כזה שיתחילו להרים טלפון, וכן תפסו אותו ולא תפסו אותו.

חן פליישר: אנחנו נכתוב שזה יהיה אוטומטי.

מיכאל מלכיאלי: נקודה למחשבה.

מיכאל מלכיאלי: יש כאן חוק שעבר בוועדת הכלכלה בכנסת העשרים, הצעת חוק שלי, ואני רוצה לשאול אם היא רלוונטית גם פה, לשאול את חוות דעתכם.

מיכאל מלכיאלי: בכנסת התשע-עשרה עברה הצעת חוק של שרן השכל ודוד ביטן, אם אינני טועה, שחברות הסלולר חייבות לעדכן את הלקוח בסיום החבילה, ואז החוק מחייב אותם לשלוח להם סמ"ס.

מיכאל מלכיאלי: סליחה, זה היה של מירב בן ארי.

מיכאל מלכיאלי: בכנסת העשרים אני חוקקתי שמי שאין לו טלפון תומך סמ"ס, ישלחו לו הודעת IVR.

מיכאל מלכיאלי: ברוך השם זה עובד עד היום.

מיכאל מלכיאלי: אממה, בזמנו חברות הסלולר הצהירו לפרוטוקול, וגם זה עובד, שיש כל מיני סוגי IVR, יש IVR ששולחים אחד – הוא היה בתפילת שחרית, לא ענה, פספס.

מיכאל מלכיאלי: יש סוג של IVR שהוא נודניק, שולח פעמיים-שלוש.

מיכאל מלכיאלי: אני חושב שכן כדאי לחשוב על הנושא הזה, שתישלח הודעת IVR, שכן תישלח פעמיים-שלוש.

מיכאל מלכיאלי: נתייחס לנושא של ה-IVR, שכן חשוב לנו שמצדכם זה יהיה סוג IVR – הרי אתם עושים את זה בבוקר, ב-08:00 הוא מפזר את הילדים, הוא מתפלל שחרית וזה נח עדיין – סוג IVR נודניק לפעמיים-שלוש.

מיכאל מלכיאלי: זה לא עולה יותר כסף לשלוח את זה.

מיכאל מלכיאלי: בסוף המטרה היא לעזור לבן אדם, אנחנו רוצים להשיג אותו ולא לצאת ידי חובה.

מיכאל מלכיאלי: בחברות הסלולר זה עובד מאוד יפה.

מיכאל מלכיאלי: מה דעתכם?

חן פליישר: כל הנושא של דרכי המשלוח לפי החוק ייקבע בהוראת ניהול בנקאי תקין - - -

מיכאל מלכיאלי: לא שמעתי, מחילה.

חן פליישר: כל הדרכים שבהן הבנקים יודיעו ללקוחות על זה שעומד לחזור שיק ייקבעו בהוראת ניהול בנקאי תקין.

חן פליישר: אני באופן אישי לא מכירה את השירות הזה.

חן פליישר: כשנכתוב את ההוראה, אז נבחן את האפשרות הזאת, אם זה לא עולה יותר.

מיכאל מלכיאלי: לפני שנעלה להצבעה, יושב-ראש הוועדה טען שזה מה שהיה סגור איתו, שהנושא של איתור הבן אדם, שזה יהיה בכמה דרכים: גם לשלוח לו מייל; גם לשלוח לו את הודעת ה-IVR הזאת, "התא קולי" מה שנקרא, שליחת הודעה קולית; וגם סמ"ס למי שניתן.

מיכאל מלכיאלי: אין בזה עלויות, זה בלחיצת כפתור, זה הגדרת מחשב.

חן פליישר: אני חושבת שדובר שזה יהיה אפשרויות חלופיות.

חן פליישר: זאת אומרת, מי שמקבל סמ"ס, הוא לא צריך לשמוע את זה קולי, ומי שקולי, לא מקבל סמ"ס.

מיכאל מלכיאלי: כן כדאי.

מיכאל מלכיאלי: לשלוח מייל לבן אדם, אין עלויות של כסף.

מיכאל מלכיאלי: בסוף אנחנו רוצים להגיע לבן אדם.

מיכאל מלכיאלי: יש בן אדם שהטלפון שלו לא ענה, אז יש לו מייל.

מיכאל מלכיאלי: מי שלא מחובר בכלל, הוא מנותק, אני לא יודע לשלוח לו יונת דואר, אבל היות שאין לזה עלויות, כמו שאמרת זה לא מצריך אדם להרים טלפונים, לפחות שהמערכת הממוחשבת תשלח את זה בכל האפשרויות.

חן פליישר: נבחן את זה.

מיכאל מלכיאלי: זה חשוב לנו.

מיכאל מלכיאלי: ההצהרה שלכם לפרוטוקול כן חשובה.

מיכאל מלכיאלי: זה למשל, אני מסכים עם משרד המשפטים, לא צריך להכניס לחוק, אבל ההצהרה שלכם שתנסו בכל הדרכים האפשריות זה כן חשוב לנו.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו אומרים שאנחנו נבחן את זה ולא מתחייבים, בגלל שאנחנו מבינים שיש כאן מורכבויות נוספות.

 << אורח >> עודדה פרץ: שיקול אחד זה לשלוח, להשיג את הלקוח בכל הערוצים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לפעמים עודף מידע גורם לזה שלקוח לא מסתכל על המידע, ולפעמים לקוחות במערכת היחסים שלהם עם הבנק בוחרים איך לקבל את ההודעות שלהם.

 << אורח >> עודדה פרץ: ויכול להיות לקוח שלא מעוניין לקבל הודעות מהבנק, את אותה הודעה שלוש פעמים באפשרויות שונות.

מיכאל מלכיאלי: כשהוא פתח, הוא יוכל לנטרל את זה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה כבר מנגנונים יותר מורכבים, וזה כבר מתחיל להיכנס לאזורים - - -

מיכאל מלכיאלי: אדם יגיד לבנק: אני רוצה רק בדרך הזאת.

מיכאל מלכיאלי: למכון כושר אני אומר איך אני רוצה תקשורת.

חן פליישר: יש בהחלט לקוחות שמבקשים לקבל הודעות בדרכים מסוימות.

מיכאל מלכיאלי: מי שיצהיר לבנק, אני מסכים, אני לא אכריח אותו.

חן פליישר: בגלל זה אני אומרת שהנושא טיפה יותר סבוך מאשר לקבוע את העיקרון באופן כללי, לשלוח בכל הכיוונים, ולכן זה מסוג הדברים שרצינו להשאיר להוראה.

מיכאל מלכיאלי: אני שואל על עצמי.

מיכאל מלכיאלי: אם לי יש שיק שחלילה אמור לחזור, אני מעדיף שתגיעו להורים שלי, לדודים שלי, להשיג אותי כמה שיותר מהר.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה אתה.

חן פליישר: יש אנשים שאפילו תובעים בנקים על זה שהפרו סודיות.

חן פליישר: זה דברים שאנחנו חיים אותם.

מיכאל מלכיאלי: כשהולך לחזור לו שיק?

חן פליישר: לא רק על שיק.

חן פליישר: יש מקרים שבהם ההפצצה במידע יכולה גם לעורר טענות מתחומים אחרות, טענות של סודיות, טענות של הטרדה.

מיכאל מלכיאלי: סודיות זה למייל שלו, הפרטי, שהוא נתן לבנק.

מיכאל מלכיאלי: אין פה סודיות.

חן פליישר: אמרת להתקשר למשפחה שלך.

מיכאל מלכיאלי: זה אני.

חן פליישר: הנושא הזה של איך מעבירים מידע מבנק ללקוח הוא נושא שיש בו כל מיני שיקולים, ולכן אנחנו לא רוצים להתחייב על העיקרון הזה, ואנחנו בהחלט ניקח אותו במערכת השיקולים כשאנחנו קובעים את - - -

אלעזר שטרן: כמובן ברור שהמגמה היא לנסות ולתפוס בן אדם - -

מיכאל מלכיאלי: כמה שיותר דרכים.

אלעזר שטרן: - - בצורה הכי יעילה.

חן פליישר: נכון.

חן פליישר: בדיוק.

מיכאל מלכיאלי: לזה את מסכימה.

מיכאל מלכיאלי: אוקיי.

ליאת שטרק: אחרי הכול זו גם ההודעה היחידה החשובה שנשלחת ללקוח.

ליאת שטרק: כן יש מטרה ליידע, אבל אנחנו מדברים על זה שמן הסתם לאדם יש הרבה הודעות שהוא מקבל שהן חשובות, ולא כל הודעה היינו רוצים להעביר בכמה דרכים, אלא יכול להיות שבדרך חלופית לשלוח היא מספיקה.

אלעזר שטרן: כמובן גם המטרה שההודעה תתקבל הכי מוקדם שאפשר בבוקר, 08:00 עד 09:00-08:30, בלי לקבוע מסמרות.

אלעזר שטרן: תחילת יום העבודה.

חן פליישר: הרעיון הוא שהעיבוד של המידע שאומר שצריך לשלוח הודעה ללקוח הוא עיבוד אוטומטי.

חן פליישר: בניגוד לסוף היום, שדיברנו על מעורבות של בנקאים, פה אנחנו לא רוצים מעורבות של בנקאים, אנחנו רוצים כמה שיותר אוטומטי ושההודעה תצא כמה שיותר מוקדם ללקוח, כמובן בשים לב לזה שלא שולחים סמ"סים ב-05:00 לאנשים.

חן פליישר: בשעה סבירה, אבל כמה שיותר מוקדמת.

אלעזר שטרן: מדובר סביב השעות האלה של 09:00-08:00, משהו כזה.

חן פליישר: אנחנו מכוונים לשם, כמובן זה בכפוף לבדיקה של האפשרויות.

חן פליישר: אנחנו נשתדל כמה שיותר מוקדם, בלי להטריד את הלקוח, שזה לא יהיה מוקדם מדי.

מיכאל מלכיאלי: להטריד את הלקוח כן כדאי אם הוא לא ענה לטלפון הראשון.

מיכאל מלכיאלי: בהודעת ה-IVR למשל, אם הוא לא אישר ולא ענה - - -

חן פליישר: אני לא מדברת על זה.

חן פליישר: בוא ניקח את המקרה הפשוט של סמ"ס.

חן פליישר: לקבל סמ"ס ב-05:00 לדעתי זה דבר מטריד.

חן פליישר: יש שעה שממנה שולחים סמ"סים.

חן פליישר: אנחנו כן מכוונים הכי מוקדם שיש.

חן פליישר: לגבי הסמ"ס שמנדנד, נבדוק.

מיכאל מלכיאלי: זה לא סמ"ס.

חן פליישר: הסמ"ס הקולי המנדנד.

חן פליישר: אנחנו נבדוק מה זה אומר, את הישימות של הדבר הזה בהתכוונות לכך שכן נלך לשם.

חן פליישר: אני מדברת על הסמ"ס הראשון, לא על המנדנדים.

חן פליישר: הראשון צריך להיות תואם את שאר ההודעות.

מיכאל מלכיאלי: אתם אומרים שנתכנס באזור השעה 09:00-08:00.

מיכאל מלכיאלי: זה השעות שאתם חושבים שתוכלו?

חן פליישר: אנחנו מכוונים כמה שיותר מוקדם.

חן פליישר: כן, באזור הזה.

חן פליישר: שוב, אנחנו צריכים לעשות את הבדיקות מול המערכת הבנקאית של הישימות של זה, ולכן אנחנו לא רוצים להתחייב על 09:00, כמו שנתבקשנו.

חן פליישר: אנחנו כן מכוונים מוקדם.

מיכאל מלכיאלי: אנחנו לא רוצים ב-10:00.

חן פליישר: בהחלט.

חן פליישר: אנחנו רוצים לתת ללקוח כמה שיותר זמן בשביל שיוכל לעשות משהו עם ההודעה הזאת.

חן פליישר: זו לא הודעה סתם, זה הודעה בשביל להניע אותו לפעולה.

טיבי רבינוביץ: אדוני היושב-ראש, גם אנחנו מתחייבים לעשות כל מאמץ לשלוח את ההודעה כמה שיותר מוקדם.

טיבי רבינוביץ: יש לנו עניין שלקוח, אם כבר שולחים לו הודעה, יקבל את ההודעה כמה שיותר מוקדם.

טיבי רבינוביץ: לכן גם לנו יש עניין שההודעה תישלח מהר ככל שניתן.

מיכאל מלכיאלי: כמה שיותר מוקדם זה מתכנס באזור השעה 09:00-08:00?

טיבי רבינוביץ: שוב, אני אומר "מוקדם".

טיבי רבינוביץ: אם אפשר יהיה להוציא הכול ב-08:00, אנחנו נוציא את הכול ב-08:00, לא ב-09:00.

טיבי רבינוביץ: אין טעם לחכות ל-09:00.

טיבי רבינוביץ: יש לנו עניין שלקוח ידע כמה שיותר מוקדם, כדי שיהיה לו מספיק זמן להיערך.

מיכאל מלכיאלי: חשוב גם למציע, אז אני רוצה להעלות את זה שוב – דיברתי על זה קודם – שימצאו אותו בכל דרך, שזה אומר גם במייל, גם בסמ"ס וגם בהודעה קולית.

מיכאל מלכיאלי: לא אחד.

מיכאל מלכיאלי: אלא אם כן, כמו שאמרתי, הוא מראש אמר לבנק שייתנו לו רק בדרך אחת.

מיכאל מלכיאלי: האם גם את זה תבחנו בחיוב, מר רבינוביץ?

טיבי רבינוביץ: כן.

טיבי רבינוביץ: נבחן את הדרך האפקטיבית.

טיבי רבינוביץ: כמובן ניתנת סמכות למפקח לקבוע את הדרך.

מיכאל מלכיאלי: חשוב לוועדה שזה יהיה בכמה דרכים להשיג אותו, לא רק בדרך אחת.

טיבי רבינוביץ: אני מבין, אבל אתה בוודאי לא רוצה שאני אתחייב על משהו שאני לא בטוח שניתן טכנית.

טיבי רבינוביץ: אני מעדיף להתחייב על משהו בטוח, ולכן אני יכול לומר לך שאנחנו נבחן את הדרך היעילה ואת הדרך האפקטיבית.

טיבי רבינוביץ: ברגע שיסתיים מהלך החקיקה, אנחנו נתכנס ונבדוק באיזה דרך ניתנת להגיע באופן הכי יעיל.

מיכאל מלכיאלי: למה טכנית אי-אפשר?

מיכאל מלכיאלי: הרי זה לחיצת כפתור של שליחת מיילים, שליחת סמ"ס.

טיבי רבינוביץ: אני לא אומר שאי-אפשר, אבל אתה מבקש ממני שאני אתחייב על משהו שאפשר, ואני לא יכול לעשות את זה, כי לא בדקתי לעומק, אני לא איש טכני.

טיבי רבינוביץ: זה מהלך חקיקתי שמתבצע מאוד במהירות.

טיבי רבינוביץ: צריך לבדוק את זה, לכן אנחנו רוצים לבדוק את זה ואני לא רוצה להתחייב על משהו שאני לא בטוח שאני יכול לעשות.

מיכאל מלכיאלי: אתה שומע את רוח הדברים שעולה גם מהמציע ובכלל מהוועדה.

טיבי רבינוביץ: רוח הדברים בוודאי ברורה.

אלעזר שטרן: אני חושב שהוועדה צריכה לתת אמון במפקח על הבנקים, שהוא הרגולטור של הבנקים, כי בסוף המטרה של כל הצעת החוק הזאת, שרוח הדברים ברורה לכולם, היא לאפשר כמה שיותר לתפוס את הבן אדם, לאפשר לו כמה שיותר זמן, אז אני בטוח שגם המפקח על הבנקים, כשהוא יקבע את ההוראות האלה, זה יהיה מתוך הראייה של תכלית החוק, שהיא לתפוס את הבן אדם.

אלעזר שטרן: אם תהיה אפשרות, וזה לא משהו שעלול, כמו שחן אמרה, לפגוע בבן אדם או להטריד אותו באיזה צורה, וכן אפשר לשלוח לו גם הודעה קולית וגם מייל, אני בטוח שלשם זה הולך.

אלעזר שטרן: הם צריכים לבחון כמובן את הדברים, אבל ברור שתכלית החוק עומדת לעיני כולם, כולל המפקח על הבנקים.

עופר כסיף: כמו שנעשה בקופת חולים, דרך אגב.

עופר כסיף: יש לך תזכורת לתור.

עופר כסיף: אתה מקבל את זה איך שאתה בוחר.

עופר כסיף: אתה יכול לבחור גם מייל, גם סמ"ס, או רק אחד מהם.

מיכאל מלכיאלי: בנק ישראל, מה אתם אומרים על זה?

מיכאל מלכיאלי: למה חשוב לכם לא להגיד ברמה ההצהרתית לוועדה שתעשו את ההשתדלות כן להביא את הבן אדם בכל הדרכים לקבל את המידע?

 << אורח >> עודדה פרץ: אני אגיד מדוע.

 << אורח >> עודדה פרץ: כמו שליאת אמרה, יש המון הודעות שבנקים שולחים ללקוחות שלהם.

 << אורח >> עודדה פרץ: אני לא מכירה שום הודעה שאנחנו דורשים לשלוח ביותר מדרך אחת.

 << אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, זה משהו שעולה פה פעם ראשונה, הרעיון הזה, זה גם לא עלה בדיון הקודם.

 << אורח >> עודדה פרץ: בדיון הקודם דובר על זה - - -

מיכאל מלכיאלי: אם זה יהיה העתק-הדבק מהדיון הקודם, למה הגענו?

 << אורח >> עודדה פרץ: זה פשוט הפתיע אותנו.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה גם משהו שלא מוכר לנו בחקיקה.

מיכאל מלכיאלי: ניראה מופתעים...

אוסאמה סעדי: דרך המסכה אי-אפשר להיראות מופתעים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לא שנפלנו מהכיסא, אבל צריך לבדוק את זה, כי יש לזה היבטים אחרים.

 << אורח >> עודדה פרץ: לך נראה שמבחינת הלקוח, הכי טוב לו שהוא יקבל בכל הדרכים, אבל זה דווקא סוג של הודעה מאוד רגישה.

 << אורח >> עודדה פרץ: אולי לא כל אחד כמוך רוצה שאימא שלו תדע שהולך לחזור לו שיק ללא כיסוי, זה יכול להיות גם סוג של בושה.

מיכאל מלכיאלי: אם היא מתחייבת לשלם, למה לא?

 << אורח >> עודדה פרץ: לא כל האימהות מתחייבות לשלם.

 << אורח >> עודדה פרץ: יכולה להיות מישהי שיש לה מייל משותף עם הבן זוג שלה, והיא לא רוצה שהוא ידע שהולך לחזור לה שיק.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש אלף סיפורים.

מיכאל מלכיאלי: אם היא מבקשת?

מיכאל מלכיאלי: היא אומרת: אני רוצה סמ"ס, מייל וכו'.

 << אורח >> עודדה פרץ: אם היא מבקשת, זה יכול להיות.

 << אורח >> עודדה פרץ: יש פה היבטים לכאן ולכאן, זה לא בהכרח ברור שטובת הלקוח היא שהוא יקבל בכל הדרכים ושינדנדו לו בכל שעה.

 << אורח >> עודדה פרץ: זה לא בוודאות לטובתו.

 << אורח >> עודדה פרץ: כולנו, אני חושבת, חולקים את הדעה שאנחנו רוצים שהמידע הזה יגיע ללקוח בצורה הכי אפקטיבית, וכולנו רוצים את טובת הלקוחות.

 << אורח >> עודדה פרץ: אנחנו נבחן מה לדעתנו טובת הלקוחות במקרה הזה, האם זה נכון שהם יקבלו בכל הדרכים, וכמובן שיש את הצד השני, האם זה ישים.

 << אורח >> עודדה פרץ: נבדוק הכול, וכמו שנאמר פה, אנחנו בהחלט נשקול את זה בהחלט לאור הדברים האלה.

מיכאל מלכיאלי: מישהו ביקש רשות דיבור?

אריאל קלנר: אני רק רוצה לנסות להבין, אולי פספסתי כי לא הייתי בתחילת הדיון.

אריאל קלנר: האם זה יאריך את הזמן שבו השיקים יופקדו?

מיכאל מלכיאלי: שלושה הימים האלה?

מיכאל מלכיאלי: לא.

מיכאל מלכיאלי: שלושה ימים יישארו שלושה ימים.

אלעזר שטרן: התיקון פה הוא תיקון לסעיף 10, שמאפשר ערעור לבית משפט שלום על החזרה של שיק, על סירוב של שיקים בעילות שונות.

אלעזר שטרן: ופה מוצע לקבוע עילה נוספת, שאם הבנק לא קיים את החובה שחלה עליו, זאת אומרת, הוא לא שלח את ההודעה ללקוח, הוא לא שלח לפרטי ההתקשרות שהלקוח נתן לו, או שהוא שלח את ההודעה, אבל הוא סירב את השיק עוד לפני שנגמר הזמן – יכול להיות שגם פה נצטרך לתקן את הניסוח – שבו הלקוח יכול להפקיד את השיק, ולכן השיק סורב, לזה יש איזה מרכיב של שיקול דעת שבית משפט צריך להתרשם.

אלעזר שטרן: זה לא מספיק שהבנק לא קיים את מה שהוא היה צריך לקיים, צריך שגם הנגזרת של זה שהבנק לא קיים, זה סוג של הכשלת הלקוח, כי אם הבנק כן היה עושה את מה שהוא צריך לעשות, יכול להיות שהלקוח היה יכול להפקיד את הכספים בחשבון, ובכך למנוע את חזרת השיק.

אלעזר שטרן: זה התיקון של סעיף 2.

אלעזר שטרן: אני אסביר ואני אעיר פה על תיקון ניסוחי שהתבקש.

אלעזר שטרן: אנחנו מדברים פה על הסמכה של המפקח על הבנקים.

אלעזר שטרן: כמובן, כמו שדובר קודם, לא כל דבר אנחנו צריכים לקבוע בחקיקה.

אלעזר שטרן: דברים שהם ברזולוציה מאוד מאוד גבוהה, אנחנו משאירים למפקח על הבנקים לקבוע את הפרטים, מה יהיה בדיוק נוסח ההודעה, לאיזה גורמים תישלח ההודעה, אם יש כמה בעלי חשבון או אם יש חשבונות מסוגים שונים, דרכי המסירה, שזה מה שדיברנו לפני כמה רגעים, בהתאם ללקוח.

אלעזר שטרן: ופה בנק ישראל ביקש להוסיף.

אלעזר שטרן: עכשיו כתוב "ובלבד שדרכי המסירה יתאימו לכלל סוגי הלקוחות", התיקון שהתבקש הוא "ובלבד שדרכי המסירה יהיו אוטומטיות" – שזה כמו שאמרנו, לצורך מטרה שההודעה תישלח במערכת אוטומטית כזאת או אחרת, בין אם זה סמ"ס, בין אם זה מייל, בין אם זה הודעה קולית – "ויתאימו למגוון סוגי הלקוחות", במובן הזה שכל לקוח לפי פרטי ההתקשרות שהוא מסר וההעדפות שלו וכו'.

מיכאל מלכיאלי: אותו לקוח, מתי הוא מסר את זה?

אלעזר שטרן: בדרך כלל זה במועד פתיחת החשבון.

חן פליישר: או מאוחר יותר.

חן פליישר: במהלך התקשורת הוא יכול לעדכן.

מיכאל מלכיאלי: איך זה יהיה בפועל?

מיכאל מלכיאלי: אתם תפנו עכשיו ללקוחות שיעדכנו אתכם מה הם רוצים?

חן פליישר: לא, לא.

חן פליישר: הסמכות פה היא סמכות של המפקח לקבוע את הדרכים שבהן מוסרים את ההודעות, כמו שדיברנו קודם, בסמ"ס, בסמ"ס קולי, בהודעת דואר אלקטרוני.

חן פליישר: זה מה שאנחנו הולכים להגיד, שצריכים לשלוח את ההודעות בדרכים האלה.

חן פליישר: נשקול, כמו שדיברנו עכשיו, את העקרונות שביקשתם מאיתנו לבחון בהקשר הזה.

חן פליישר: רק רצינו להבהיר שהדברים שאנחנו הולכים לקבוע הן דרכים אוטומטיות.

חן פליישר: דיברנו על זה בדיון הקודם, והבנתי שזה היה מוסכם, אנחנו לא רוצים להושיב בנקאים להתקשר.

מיכאל מלכיאלי: זה היה ברור.

מיכאל מלכיאלי: נכון.

חן פליישר: בדיון הקודם הכנסנו את זה בדברי ההסבר, את העיקרון הזה, אבל במחשבה נוספת חשבנו, שכדי שלא יהיו טענות אחר כך, נכון יותר להכניס את זה לנוסח החקיקה, ולכן הצענו את ההצעה.

חן פליישר: אנחנו לא מתעסקים עם כל לקוח, אנחנו ברמת הרגולציה.

מיכאל מלכיאלי: זה מפתיע מה שאת אומרת, כי תמיד בצד הזה של הטובים, אומרים לנו "לא צריך את זה בחקיקה", עכשיו אנחנו שומעים רוח טובה מהצד הזה, שאת אומרת שכן צריך לכתוב את זה בחקיקה.

מיכאל מלכיאלי: ניקח אותך כיועצת פרטית לעוד חוקים.

מיכאל מלכיאלי: ..

מיכאל מלכיאלי: מה יהיה כתוב בחקיקה?

חן פליישר: פשוט להוסיף את המאפיין של האוטומטיות, זה הכול.

אלעזר שטרן: אני לא בטוח שצריך את זה, אבל אם זה חשוב להם, בעיניי זה בסדר, שדרכי המסירה יהיו אוטומטיות.

 << אורח >> עודדה פרץ: זאת אומרת, שלא יתקשרו ללקוח.

אלעזר שטרן: זה בהסכמה של היושב-ראש, של המציע, עם איגוד הבנקים, מבחינת הזמן שהם צריכים להיערך.

אוסאמה סעדי: הוא הסכים לשנה?

מיכאל מלכיאלי: עד הכנסת העשרים-ושבע...

מיכאל מלכיאלי: לפני שאנחנו מסיימים, הוועדה אמרה שאנחנו רוצים שיהיה כתוב בחוק את מה שהוסיפו עכשיו עם בנק ישראל, שזה לא יהיה עם אנשים, אלא אוטומטי.

מיכאל מלכיאלי: דבר נוסף שאנחנו רוצים שעד השעה 16:00 יהיה כתוב בחוק, זה חשוב גם למציע וגם לוועדה.

אלעזר שטרן: נכתוב שעתיים וחצי לפני תום יום העסקים, לא נכתוב את השעה 16:00.

מיכאל מלכיאלי: בסדר.

מיכאל מלכיאלי: ודבר אחרון, הוועדה מבקשת מבנק ישראל ומאיגוד הבנקים, כמו שדיברו בוועדה, מה שהייתה רוח הוועדה, להגיש לאדם בכמה דרכים, גם במייל, גם במסרון וגם - - -

אלעזר שטרן: ועוד נקודה נוספת, שנוסיף על מה שהיושב-ראש אמר, שאמרנו שתתווסף סמכות למפקח על הבנקים להאריך לטובת הלקוח.

מיכאל מלכיאלי: בהחלט.

מיכאל מלכיאלי: מי בעד?

מיכאל מלכיאלי: מי נגד?

מיכאל מלכיאלי: מי נמנע?

מיכאל מלכיאלי: אושרה.

מיכאל מלכיאלי: בעד פה אחד.

מיכאל מלכיאלי: תודה רבה.

מיכאל מלכיאלי: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה הקבוע, הרב יעקב אשר, על הצעת החוק הטובה, וללשכה המשפטית, למשרד המשפטים, לבנק ישראל, לאיגוד הבנקים, למנהל הוועדה.

מיכאל מלכיאלי: הישיבה נעולה.