הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 43, 2020-08-04 00:00

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב לכולם, אני פותחת ברשותכם את הדיון בנושא היערכות לפתיחת השמיים לנכנסים וליוצאים מישראל, ביוזמה משותפת עם חבר הכנסת מיקי לוי, וחברים נוספים כאן שעוקבים בדריכות אחר כל הנושא של פתיחת השמיים, כולל ההתרחשויות האחרונות.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו יודעים שמתקיים שיח כזה בקרב מקבלי ההחלטות.

יפעת שאשא ביטון: המטרה של הדיון היא גם להציף שוב את העניין.

יפעת שאשא ביטון: צריך לזכור שהעניין של פתיחת השמיים זה לא רק נתב"ג וזה לא רק התיירים שנכנסים ויוצאים, אלא יש פה הרבה מאוד מעגלים של אנשים שמתפרנסים מהעולם, הזה, אנשים שעובדים בענף התיירות, סוכני נסיעות.

יפעת שאשא ביטון: אני לא מדברת על כל מי שמפעיל את כל הקואופרציה במקומות השונים, כולל בנתב"ג עצמו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כאן כדי לראות איך אנחנו מקדמים את זה, במיוחד לנוכח הפעולות האחרונות שננקטו בממשלה.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו נתחיל עם דברים של חברי הכנסת, אחר כך נעבור למשתתפים כאן וכמובן למשתתפים בזום.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חבר הכנסת מיקי לוי.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי.

מיקי לוי: אני בראשית דבריי רוצה להודות לך על ההיענות שלך לבקשתי לקיים את הדיון בסוגיה הזו.

מיקי לוי: אני אקדים ואומר, שלקראת תום הדיון אני מבקש ממך, כי נקיים מעקב כבר בשבוע הבא, כדי לראות את התקדמות משרד הבריאות, הפרויקטור שאליו פניתי, הכנת המתווה והנעת התהליך.

מיקי לוי: אני גורס, נכון לרגע זה, שחוץ מאשר הצהרות אין למדינת ישראל תוכנית סדורה איך לפתוח את השמיים.

מיקי לוי: וכמו שאת אמרת, לא מדובר רק באזרחי ישראל שיצאו וכו', אלא מדובר בכניסה של תיירים אחרים, בהיערכות של בתי מלון, וזה באמת מערך גדול.

מיקי לוי: 200,000 איש מתפרנסים מענף התיירות.

מיקי לוי: מרבית הנציגים שלהם נמצאים פה היום בדיון, ממורי הדרך, סוכני נסיעות, איגוד הטייסים, נציגי חברות התעופה, נציגי רשות שדות התעופה, בתי מלון, היסעים, שירותי קרקע ועוד, ואני מתנצל אם לא הזכרתי את כולם, כי עם כולם דיברתי.

מיקי לוי: וכל האנשים היקרים האלה כמעט חצי שנה ללא תעסוקה, ואין אופק, אין מתווה.

מיקי לוי: הם תולים תקוות באמת רבות לאור העבודה של הוועדה הזו בפתרון בעיות שהממשלה לא הצליחה לפתור, ואנחנו לקחנו סיכון על עצמנו – כן, לקחנו סיכון על עצמנו, ואת אפשרת את זה – כדי להוביל מהלכים ולפתוח ענפים כאלה ואחרים.

מיקי לוי: ולכן אני אומר שנכון שיש הרבה אנשים, אבל אם יהיה אפשר לשמוע את כל אחד שתי דקות, כדי לראות אנה אנחנו הולכים.

מיקי לוי: אני חושב שהשמיים צריכים להיפתח כבר מחר בבוקר.

מיקי לוי: אין מדיניות.

מיקי לוי: אין מדיניות.

מיקי לוי: יש מעל 140 מדינות בעולם שפתחו את השמיים, עם מגבלות כאלה ואחרות.

מיקי לוי: אנחנו יכולים ללמוד מהן.

מיקי לוי: וכן, יהיה לנו קשה לעשות את זה בלי ממשלה, אבל מה שאני תולה בוועדה הזו שבראשותך, שאנחנו נצליח להניע את התהליך.

מיקי לוי: ברגע שחמישה, שישה, שבעה מטוסים ישראלים – אל על, ישראייר, ארקיע – יעלו לאוויר, זה ייראה אחרת לחלוטין.

מיקי לוי: אני מאוד מקווה שגם החברים האחרים יתנו כתף, וגם את, אם תקבעי בשבוע הבא דיון מעקב אחרי זה, מאוד ייתכן שהממשלה כבר תתחיל לעשות צעדים כאלה או אחרים לאחר הדיון.

מיקי לוי: ממש תודה רבה לך, אני מאוד מודה לך.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, חבר הכנסת מיקי לוי.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אציין שהוועדה הייתה אמורה לקיים דיון בנושא לפני כחודש.

יפעת שאשא ביטון: משום שזה התקיים יום לפני כן בוועדה אחרת אז אנחנו דחינו ואמרנו שנקיים דיון מעקב.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה רק להוסיף על הדברים של חבר הכנסת מיקי לוי, ואני יודעת שזה בטח יעלה על השולחן, אז אני רוצה כבר לשים את זה כאן ולשים את זה בפרופורציות: אני דיברתי על הפעולות האחרונות שנעשו על ידי הממשלה ועל ההחלטות שנעשו.

יפעת שאשא ביטון: אחת מהן הייתה כניסה של 16,000 אברכים – ואני לא נכנסת עכשיו לעניין הדתי, מבחינתי זה היה יכול להיות גם 16,000 כל מגזר אחר שתרצו או כל קהילה אחרת.

יפעת שאשא ביטון: אבל עצם העובדה שמאפשרים כניסה של 16,000 אנשים לשטח ישראל בתנאים מקילים ומוצאים את המתווה הנכון, ובמקביל גם מאפשרים גם יציאה של 30,000 אנשים אחרים לאומן – אני אומרת: דין אחד צריך להיות לכולם.

יפעת שאשא ביטון: וזו המטרה של הדיון.

יפעת שאשא ביטון: אם אנחנו יודעים לייצר מתווה ופתרון לקבוצה מסוימת, אנחנו צריכים לתת את אותו פתרון גם לקבוצות אחרות, ואני מקווה שמהדיון הזה נוכל להתקדם לשם.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת איילת שקד, בבקשה, נעשה את זה לפי סדר.

איילת שקד: תודה רבה, גברתי, חבר הכנסת מיקי לוי, תודה רבה על הדיון.

איילת שקד: בעיניי זה דיון מאוד מאוד חשוב.

איילת שקד: אני עוסקת בנושא הזה כבר זמן מה.

איילת שקד: אני חושבת שעוד אחד מהכישלונות המפוארים של הממשלה הזו זה שהיא עד עכשיו לא עשתה את ההכנות הנדרשות לפתיחת השמיים.

איילת שקד: ישבתי לא מזמן עם שגרירת גרמניה בישראל, היא הסבירה לי בדיוק איך בגרמניה פתחו את השמיים.

איילת שקד: זה לא תורה מסיני, זה משהו שאנחנו יכולים לעשות.

איילת שקד: זה נכון שגרמניה היא מדינה ירוקה, וכמובן שהמצב האידיאלי היה שהיינו קודם מדינה ירוקה ואחר כך היינו פותחים את השמיים.

איילת שקד: זה כמובן היה עדיף.

איילת שקד: אבל המצב שאנחנו מדינה אדומה כבר די הרבה זמן.

איילת שקד: אני חושבת שהממשלה הייתה צריכה כבר להתארגן במתווים שסך הכול כולם מבינים מהם פחות או יותר: שמי שנכנס לישראל צריך להראות בדיקה עדכנית עד היומיים האחרונים שהוא שלילי לקורונה; שיש מעבדה בנתב"ג.

איילת שקד: איך יכול להיות שעד עכשיו אין מעבדה בנתב"ג?

איילת שקד: צריכה להיות מעבדה בנתב"ג עם בדיקות תוך שלוש שעות.

איילת שקד: מי שמגיע ממדינה אדומה, בנוסף לבדיקה שהוא מראה מיומיים קודם, הוא צריך גם לעבור בדיקה בנתב"ג, לחכות שלוש שעות – אם שהוא שלילי הוא יוצא החוצה, אם הוא חיובי הוא נכנס על חשבונו לבידוד.

איילת שקד: יש אין-ספור פתרונות לטפל בבעיה הזו.

איילת שקד: העולם כרגע מתרגל לעשות עסקים בלי ישראל.

איילת שקד: אני רגע שמה את התיירות בצד, שזו בעיה ענקית ואני בטוחה שנדבר עליה, שאנחנו כולנו רוצים שתיירים יחזרו לישראל.

איילת שקד: אבל צריך להבין שהעולם העסקי, הכלכלה, עולם ההייטק, היום עם ידיים קשורות מאחורי הגב.

איילת שקד: בכל העולם אנשים נוסעים לפגישות, מבצעים מכירות, והישראלים רק עובדים מזום.

איילת שקד: עכשיו, זום זה בסדר, אבל בסוף זה לא תחליף לפגישת פנים אל פנים.

איילת שקד: ובפירוש אנחנו רואים – לפחות אני רואה אינדיקציות בעולם ההייטק – שמתרגלים לעבוד בלי ישראל.

איילת שקד: יש חלופות.

איילת שקד: וזה בהחלט פוגם ביכולת התחרות שלנו.

איילת שקד: וישראל באמת נמצאת במשבר הכלכלי הקשה ביותר שהיא ידעה.

איילת שקד: אנחנו צריכים למצוא פתרונות, איך אפשר להקל על המשבר הזה, ופתיחת השמיים זה אחד מהם.

איילת שקד: אז אני אומרת לממשלה העצלה הזאת, שבאמת לדעתי הלכה לישון בין הגל הראשון לגל השני: תפתחו את השמיים במתווה שמצמצם סיכונים.

איילת שקד: כל אחד צריך להיכנס לכאן לבדיקת קורונה מלפני יומיים.

איילת שקד: מי שבא ממדינה אדומה – עוד בדיקה בנתב"ג.

איילת שקד: יש פתרונות.

איילת שקד: אני חושבת שהדיון כאן, יפעת, הוא מאוד מאוד חשוב כדי להעלות את זה לסדר-היום.

איילת שקד: בסופו של דבר כל אחד מהנוכחים כאן ומהנוכחים בזום, צריך להפעיל את כובד משקלו בהתאם ליכולותיו, לדרוש מהממשלה מתווה, כי יש מתווים שמצמצמים סיכונים.

איילת שקד: זה לא הרמטי, כמובן שאי-אפשר להבטיח הרמטיות, ובוודאי שיכול להיות שגם ייכנסו אנשים חולים מדי פעם, אבל בסופו של דבר צריך לדעת לחיות בשגרת קורונה ולא לעצור את החיים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת איילת שקד.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת יואל רזבוזוב, בבקשה.

יואל רזבוזוב: תודה, כבוד היושבת-ראש.

יואל רזבוזוב: אז קודם כול, גם כאן הבלגן חוגג.

יואל רזבוזוב: אנחנו רואים את זה, אנחנו מרגישים את זה לפי הפניות שאנחנו מקבלים.

יואל רזבוזוב: ענף שלם קורס.

יואל רזבוזוב: אנחנו מדברים כאן על כל ענף התיירות, על מורי הדרך שפנו לכולם והם מפגינים כאן מחוץ לכנסת.

יואל רזבוזוב: ובאמת זה ענף שגם כן מאוד קשה יהיה לשקם אותו; וגם אמון הציבור – אנחנו פשוט מאבדים אותו.

יואל רזבוזוב: מישיבה לישיבה אנחנו רואים יותר ויותר פשלות של הממשלה.

יואל רזבוזוב: אז גם כן קיבלו החלטה להכניס 16,000 סטודנטים, שאנחנו יודעים שרובם הם תלמידי ישיבות.

יואל רזבוזוב: ואם לא ניכנס לסקטור, כמו שאמרתם, אין לנו עניין להיכנס, אבל כמה פניות אני קיבלתי באופן אישי של משפחות שבן הזוג פה ישראלי, ובת הזוג, שאין לה את האזרחות הישראלית.

יואל רזבוזוב: היא רשומה במשרד הפנים, היא אמא לילד ישראלי.

יואל רזבוזוב: הייתה לי פנייה של אמא שבכלל מניקה ילד ישראלי וכל המשפחה ישראלים, ולא נתנו להם אישור להגיע.

יואל רזבוזוב: והיו לי עשרות פניות שאני פניתי.

יואל רזבוזוב: גם בנתב"ג טוענים שהם מתפקדים היום כמודיעין.

יואל רזבוזוב: כל יום יש פניות.

יואל רזבוזוב: פשוט ברדק.

יואל רזבוזוב: אין שום מתווה, אין שום הנחיות, אין שום עמדה ברורה, הסבר מי יכול להגיע, מי לא יכול להגיע.

יואל רזבוזוב: עכשיו בדרך לכאן התקשר אליי יהודי שהוא ללא אזרחות ישראלית, רוצה לבוא לכאן לתיירות מרפא.

יואל רזבוזוב: הוא חולה סרטן.

יואל רזבוזוב: שואלת המשפחה: אנחנו רוצים להגיע לכאן, אנחנו לא יכולים להגיע.

יואל רזבוזוב: ואני מדבר כאן על יהודי.

יואל רזבוזוב: כשהממשלה הזאת מחליטה לא להכניס בני זוג, אבל כן מכניסים, בגלל שיקולים פוליטיים צרים קבוצה מסוימת, כמו שאמרנו: תלמידי ישיבות, אז זה לא בסדר.

יואל רזבוזוב: ודווקא ברגעים האלו אנחנו כן מאבדים את אמון הציבור.

יואל רזבוזוב: וכאן בוועדה הזאת אנחנו לא יכולים לתת לזה לקרות.

יואל רזבוזוב: אנחנו דורשים מתווה, אנחנו דורשים נהלים ברורים, ושהם יהיו שוויוניים לכולם.

יואל רזבוזוב: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת יואל רזבוזוב.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חברת הכנסת מלינובסקי.

יוליה מלינובסקי: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים להחליט באיזה מדינה אנחנו חיים, מדינה פתוחה או מדינה סגורה, מדינה שוויונית או מדינה לא שוויונית.

יוליה מלינובסקי: הדוגמאות שאת נתת והחברים פה נתנו לגבי מדיניות לא ברורה של הממשלה עכשיו, הם מוציאים אותנו מדעתנו, ובאמת אנשים כבר לא מצליחים להבין: המדינה סגורה או המדינה פתוחה?

יוליה מלינובסקי: השאלה למי.

יוליה מלינובסקי: 30,000 לאומן בעת הזו – וזה לא קשור לאומן, זה יכול להיות לכל מקום אחר, אבל יש לנו קורונה.

יוליה מלינובסקי: אמרו לנו שאנחנו כולנו נמות פה מקורונה ממש היום.

יוליה מלינובסקי: ועכשיו 30,000 איש טסים לאומן.

יוליה מלינובסקי: ואני לא צריכה להסביר לאף אחד איך זה נראה וכולנו יודעים.

יוליה מלינובסקי: וברור לנו איך הם יחזרו.

יוליה מלינובסקי: אז יש לנו קורונה או אין לנו קורונה?

יוליה מלינובסקי: מותר לטוס או אסור לטוס?

יוליה מלינובסקי: לגבי אפליה – עכשיו התבשרתי שממשלת ישראל השכילה להבין שזה לא יכול להימשך ככה.

יוליה מלינובסקי: היום שונה נוהל, שמאפשר לבני זוג של ישראלים שהם לא אזרחי ישראל לבוא ארצה, ונמצאים כבר בהליך.

יוליה מלינובסקי: אני מאמינה שכל הנוהל הזה שונה היום בגלל הלחץ שלנו, כי אמרנו שזה לא יכול להיות - - -

יפעת שאשא ביטון: בעקבות דיון שקיימנו בנושא.

יוליה מלינובסקי: כן, גם הדיונים, וגם אנחנו פנינו.

יוליה מלינובסקי: כתבתי אתמול מכתב מאוד מאוד לא שגרתי לגמזו ולדרעי ולרשות האוכלוסין וההגירה ושאלתי: איך זה יכול להיות?

יוליה מלינובסקי: אם אזרחים זרים יכולים להגיע ארצה במסגרת תוכנית כזו או אחרת, למה בני או בנות זוג של ישראלים לא יכולים להגיע לפה ולהתאחד עם המשפחות שלהם?

יוליה מלינובסקי: תבינו את זה, אנשים לא היו יכולים להיפגש חצי שנה.

יוליה מלינובסקי: היום הנוהל הזה שונה, ברוך השם.

יואל רזבוזוב: השאלה אם אנשים יודעים על הנוהל הזה, מי שצריך לקבל את ההחלטות.

יואל רזבוזוב: זו הבעיה.

יפעת שאשא ביטון: הם יודעים.

יפעת שאשא ביטון: זה מפורסם גם לכל מי שפנה אלינו.

יוליה מלינובסקי: שום דבר לא עובד בדרך הנורמלית, על הכול אתה צריך להילחם, על כל דבר אתה צריך לצעוק, שום דבר לא לפי ההיגיון הברור.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה, יש מה שנקרא היגיון בריא, לא צריך להיות מומחה בזה ומומחה בזה: אם אתם מאפשרים ל-17,000 אזרחים זרים להגיע לפה, אז למה לא מאפשרים לבני ובנות זוג של ישראלים?

יוליה מלינובסקי: למה מותר לטוס לאומן – וזה בסדר – ואסור לטוס לכל מקום אחר?

יוליה מלינובסקי: למה תיירים לא יכולים להגיע הנה?

יוליה מלינובסקי: רק שאנחנו נבין איפה אנחנו נמצאים.

יוליה מלינובסקי: יש לנו שכנה, מדינה שנקראת ירדן.

יוליה מלינובסקי: אנחנו חשבנו שאנחנו המפותחים, אנחנו המתקדמים, אנחנו הנאורים – ירדן מחר פותחת את השמיים, עם נוהל מאוד מסודר, עם כללים מאוד ברורים, עם מעבדה, עם בדיקות.

יוליה מלינובסקי: זה ירדן.

יוליה מלינובסקי: אז בואי נבין איפה אנחנו נמצאים ונפסיק להתגאות במה שאנחנו לא כנאה, ונבין ונחליט.

יוליה מלינובסקי: צריך להחליט אם אנחנו פותחים.

יוליה מלינובסקי: ברגע שאנחנו מחליטים שפותחים, זה כבר טכני להחליט איך.

יוליה מלינובסקי: לזה יש מומחים שידעו להגיד לנו איך לפתוח.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו תיכף נשמע אותם.

יוליה מלינובסקי: אבל הממשלה צריכה להחליט שהיא פותחת קודם כול.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת מלינובסקי.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו תיכף נשמע גם את מי שמטפל בסוגיה הזו בימים האלה.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת, חברי הכנסת, אנחנו אחר כך נוכל גם להתייחס למה שיעלה כאן בדיון, אז ממש דברי פתיחה בקצרה, כדי שנוכל לשמוע גם את האחרים.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: זה דיון מאוד חשוב.

סעיד אלחרומי: ואני חושב שאנחנו בישראל מפגרים אחרי העולם בנושא הזה, בנושא פתיחת השמיים, והאזרחים הישראלים משלמים מחיר מאוד כבד והכלכלה הישראלית בכלל.

סעיד אלחרומי: דיברו חבריי, ואני מצטרף לכל מילה שאמרו.

סעיד אלחרומי: אני אתן לכם דוגמה, זה פורסם אתמול בערב: אזרחים ישראלים שמגיעים לסיני – הם טסים לטורקיה, ומטורקיה הם טסים לשארם א-שייח' ומשם לסיני.

סעיד אלחרומי: ומצרים נותנת להם אפשרות, ומדינת ישראל פותחת את הגבולות שייכנסו, אבל משום מה הם לא יוצאים מהגבולות האלה.

סעיד אלחרומי: אותו גבול, מעבר סיני, שב-2019 חצי מיליון ישראלים נכנסו לסיני דרך המעבר הזה.

סעיד אלחרומי: עכשיו, כשאני אומר לכם חצי מיליון ישראלים, זאת אומרת שהם ירדו לאילת, הם עשו חניות ביניים בנגב ובאילת עצמה, והניעו לפחות את הכלכלה של העיר הדרומית הזאת והנגב והפריפריה שלנו.

סעיד אלחרומי: אבל משום מה עושים את כל הסיבוב הארוך הזה – Airlines Turkish, וחברות התעופה המצריות נהנות מהאזרחים הישראלים, אבל אנחנו והאנשים שלנו והצוותים שלנו נשארים מאחור.

סעיד אלחרומי: זו דוגמה אחת, גברתי היושבת-ראש.

סעיד אלחרומי: אבל מסביב זה לא רק תיירות, מסביב זה גם עסקים, זה גם רפואה, אנשים שנוסעים לחו"ל ואנשים שמגיעים מחו"ל.

סעיד אלחרומי: אז הגיעה העת לפתוח את השמיים.

סעיד אלחרומי: לקחת את כל אמצעי המיגון הנדרשים – אמרו חבריי לפניי: מעבדה בנתב"ג וכל זה, זה בסדר, אבל צריך לשים לזה סוף.

סעיד אלחרומי: תודה, גברתי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת אלחרומי.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת קוז'ינוב, בבקשה.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

אנדרי קוז'ינוב: בנוסף לכל מה שחבריי אמרו, דברי טעם ודברים חשובים, צריך גם לזכור את כל מערך הטייסים והמטוסים, וכמה זה למעשה עולה למדינה שהמטוסים מקורקעים.

אנדרי קוז'ינוב: וגם כל מערך הטיס, למעשה אני מבין שאוטוטו יצא מהכשירות, כי ברגע שלא מעלים מטוס לאוויר, גם הטייס לא בדיוק יהיה כשיר לטיסה הבאה.

אנדרי קוז'ינוב: בנוסף, נכון, כרגע אפשר לצאת מישראל, אבל דורשים בדיקה של 72 שעות מראש, כשאף אחד לא מסביר כיצד להישמר ב-72 שעות האלה, כי הרי בטווח הזמן הזה עוד ניתן להידבק.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר, אין פה באמת מערכת הנחיות כרגע ברורה.

יפעת שאשא ביטון: גם קופות החולים לא ממהרות לעשות בדיקות כאלה.

איילת שקד: צריך לאפשר בדיקות פרטיות למי שרוצה לנסוע לחו"ל.

אנדרי קוז'ינוב: צריך לקצר את הזמנים האלה.

אנדרי קוז'ינוב: מעבדה בנתב"ג – אפשר לעשות את זה.

אנדרי קוז'ינוב: לכן זה דבר חשוב ברמה הלאומית, גם מבחינת מערך הטיסות שזה נכס לאומי וגם מבחינת כל שאר הדברים.

אנדרי קוז'ינוב: התיירות, כמו שנאמר, החל מאיחוד המשפחות וביקורים בארץ ועד לתחום התיירות.

אנדרי קוז'ינוב: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך.

יפעת שאשא ביטון: ובאמת בהקשר שאתה מעלה את הטייסים, יש גם את החברה שנותנת את שירותי ההסעדה במטוסים, שירותי קרקע.

יפעת שאשא ביטון: הרבה מאות אנשים שנמצאים בבית בלי שום אופק תעסוקתי כרגע.

מיקי לוי: 200,000.

מיקי לוי: זה המספר, גברתי.

יבגני סובה: שמעתי 250, מיקי.

יבגני סובה: הורדת ב-50,000.

מיקי לוי: לא יודע, אני נזהר.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.

יבגני סובה: אני רוצה להגיד: ארבעה ימים השקענו בוועדת הכלכלה, שנמצאת פה בסמוך, בנושא של תקנות בנושא חוק טיבי.

יבגני סובה: הינה, מיקי לוי גם ישב איתנו בוועדת הכלכלה.

יבגני סובה: מצאנו את הנוסחה המאזנת בין הצורך להחזיר את הכסף ללקוחות.

יבגני סובה: ואנחנו יודעים מי החברה הכי גדולה שחייבת כסף, זה חברת אל על – 400 מיליון דולר, לא רק לישראלים, לכל העולם.

יבגני סובה: ומצד שני, גם מצאנו פתרון צרכני בשביל שהצרכנים לא ייפגעו.

יבגני סובה: כי חוק טיבי, חוק פיצוי תעופה, מדבר על 21 יום.

יבגני סובה: נתנו 90 יום, נתנו עוד 30 יום.

יבגני סובה: בסופו של דבר, מה עושה הממשלה?

יבגני סובה: ביום ראשון, שלשום, מקדמת חוק נוסף שידחה את הפיצויים עד 1 באוקטובר, רק בגלל דבר אחד, בגלל חברת אל על.

יבגני סובה: עכשיו, אנחנו מדברים על פתיחת שמיים, סגירת שמיים, כאילו מישהו מחזיק shutter למעלה – לא, השמיים פתוחים.

יבגני סובה: תסתכלו על לוח ההמראות והנחיתות, יש טיסות לישראל, השמיים פתוחים.

יבגני סובה: מי שלא רוצה או מי שחושש לפתוח את השמיים, זה רק חברת אל על בעניין הכלכלי.

יבגני סובה: עכשיו, אני לא נגד אל על או בעד אל על.

יבגני סובה: אני אומר שברגע שמדינת ישראל תיתן כסף לחברת אל על היא תפשוט את הרגל, משום שהיא תצטרך להחזיר את הכסף, היא תצטרך להחזיר את החובות, ואל על כנראה – שוב, אני אומר את זה בזהירות, כמו שאומרים: לנו יש חסינות, מותר להגיד – כנראה יש שיקולים כלכליים כבדים מאוד על הממשלה, והממשלה לא חושבת על הפתרונות בשביל להקל על כל הנוסעים שרוצים להגיע לישראל.

יבגני סובה: אנחנו דיברנו על בדיקות בשדה.

יבגני סובה: יש חברות היום שמציעות פתרונות לבדיקות מהירות בשדה.

יבגני סובה: יש גם חברות שמוכנות לקחת אחריות על אנשים שמגיעים.

יבגני סובה: שמענו פה על הנושא של תיירות מרפא – בן אדם שמגיע לטפל בסרטן שלו, הוא יסתובב כמו קבוצת הצליינים מדרום קוריאה?

יבגני סובה: תיקחו אותו לבית חולים.

יבגני סובה: אז למה אתם לא מאפשרים לו לעשות את זה?

יבגני סובה: משום שיש שיקולים כלכליים שמשפעים על ההחלטה לפתוח את השמיים.

יבגני סובה: ולכן, גברתי היושבת-ראש, אני יודע שהכוח של הוועדה הזאת זה דווקא דבר נדיר בפוליטיקה בחודשים האחרונים, תשאלי את השאלות האלה: מדוע לא מכניסים חברות זרות לישראל?

יבגני סובה: ומה קורה בין משרד האוצר לחברת אל על?

יבגני סובה: משום שאין הסכם, וזה מה שתוקע את כל פתיחת השמיים.

יבגני סובה: ברגע שהנושא של אל על ייפתר, אתם תיראו שהמטוסים פה ינחתו.

יבגני סובה: אל על, מה לעשות, היא החברה הלאומית שלנו מה שנקרא, אבל תפתרו את הבעיה עם אל על ואתם תיראו שיבואו לפה מיליוני תיירים, ואנחנו נדאג לטפל בכל האמצעים.

יבגני סובה: זה כל הסיפור פה, ולא פתיחה ולא סגירת השמיים.

יבגני סובה: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת סובה.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בבקשה.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה רבה, כבוד היושבת-ראש.

אימאן ח'טיב יאסין: בנוסף למה שנאמר פה על ידי כל החברות והחברים, ואני באמת מסכימה עם כל מילה, רק חשוב לי להדגיש כמה נקודות.

אימאן ח'טיב יאסין: הנקודה הראשונה באמת זה הסוגיה הכללית שאנחנו שרויים בתוכה בתוך המדינה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו נמצאים במצב של תוהו ובוהו.

אימאן ח'טיב יאסין: שום דבר לא ברור, אף אחד לא יודע מה קורה מחר, ולא בגלל שאין תצפית מה יקרה לגבי הקורונה, אלא בגלל שלא מתכוונים שהדברים יהיו ברורים.

אימאן ח'טיב יאסין: הרי היום יש את כל האפשרויות המדעיות לדעת איפה אנחנו עומדים במקום הבריאותי, ובדיקות אפשר לעשות.

אימאן ח'טיב יאסין: כל יום אנחנו שומעים חדשות חדשות.

אימאן ח'טיב יאסין: יום אחד אומרים: אנחנו רוצים להגיע ל-30,000, למוחרת אומרים: אנחנו רוצים להגיע ל-60,000.

אימאן ח'טיב יאסין: ופתרונות זמינים ישנם.

אימאן ח'טיב יאסין: אגב, פתיחת שמיים, בדיקה מהירה קיימת ונמצאת בכל העולם, ואפשר גם שזה יהיה כאן, ואומרים שיש בישראל.

אימאן ח'טיב יאסין: אז מה הבעיה שבן אדם שרוצה לטוס, שיעשה את הבדיקה כמה שעות לפני והוא ידע, ויהיה מוסדר, אם הוא באמת חולה קורונה אז לתת את ההסדר הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: ושידע כל צד מה הסיכון שהוא לוקח אם הוא נוסע, אם זה סיכון כלכלי או זה סיכון בריאותי, ואנשים יש להם שכל, שיחליטו מה שהם רוצים.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל בכללי המדינה מדברת והממשלה מדברת כל הזמן על השיקול הכלכלי.

אימאן ח'טיב יאסין: ואנחנו רואים כל הזמן כמה שהם מחטיאים את המטרה בשיקול הכלכלי.

אימאן ח'טיב יאסין: אין שום סיבה לסגור.

אימאן ח'טיב יאסין: או שמחליטים לסגור לתקופה ברורה – עשרה ימים, שבועיים – עושים את הכול, יוצאים מהכול, ואז כל דבר יהיה פתוח.

אימאן ח'טיב יאסין: או שפותחים ונוקטים באמצעים שצריך לנקוט.

אימאן ח'טיב יאסין: פשוט אי-אפשר, האנשים מבולבלים לגמרי, האנשים חיים בחוסר ודאות, האנשים לא יודעים מה יקרה בכל הרמות – גם טיסות, גם בתי ספר, הכול.

אימאן ח'טיב יאסין: סטודנטים שרוצים לחזור ללימודים שלהם, לא מספיק מה שאיבדו, עכשיו הם עלולים לאבד עוד שנה.

אימאן ח'טיב יאסין: ומדינות בעולם כבר נפתחו ומקבלים ומוציאים, ואנחנו פה כאילו סוגרים את עצמנו, ורואים שיש איפה ואיפה – אנשים מסוימים נכנסים ואחרים לא נכנסים.

אימאן ח'טיב יאסין: אז הגיע הזמן באמת לשים גבולות ולשים דברים ברורים וללכת לפי המתווה הנכון.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת משה אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: קודם כול, זה דיון חשוב במיוחד.

משה אבוטבול: אני מאוד מודה לך על הקיום של הדיון הזה, ואני שמח שהחברים פחות או יותר באותו ראש, באותו כיוון.

משה אבוטבול: אז קודם כול, אנחנו תמיד מתפללים שהשמיים יהיו פתוחים לתפילות שלנו, של עם ישראל, ושהמגפה תיעצר.

משה אבוטבול: זה דבר אחד.

משה אבוטבול: ואפילו יואל אתמול התנדב ללכת לכותל, אז זה בסדר.

יבגני סובה: תן לנו את הטלפון שם למעלה, שנוכל גם להתקשר אליו.

משה אבוטבול: איתך עוד לא סיכמתי, תחכה בתור בבקשה.

משה אבוטבול: אי-אפשר להכניס את כולם לכותל.

יבגני סובה: יש לך בעלות על הכותל, משה?

יבגני סובה: אין לך בעלות על הכותל.

יבגני סובה: אל תדבר ככה.

יפעת שאשא ביטון: חברים, בואו.

משה אבוטבול: אנחנו צוחקים איתך, נשמה טובה.

יבגני סובה: אה, צוחקים?

יבגני סובה: גם אני צוחק איתך.

משה אבוטבול: אנחנו צריכים להיות ענייניים.

משה אבוטבול: אם אנחנו באמת אומרים שמותר ואפשרי כן לעשות את זה, אז באמת זה לא רלוונטי לאיפה אותם אנשים נוסעים, אם הם נוסעים לפה, נוסעים לשם.

משה אבוטבול: אני חושב שבמקום שאנחנו נאמץ זמן לריב עם כל מיני קבוצות כאלה ואחרות, נצטרך לבקש מהמדינה היקרה, שתעמיד איזה מין מדריכים או כאלה שיסבירו לכל אלה שיוצאים בפתח המדינה משהו מזורז, חמש דקות, איך להישמר, איך להיזהר וכו', כדי לאפשר להם את זה.

משה אבוטבול: כי אני לא רואה אפשרות, גברתי היושבת-ראש, אנשים לדוגמה שרגילים במשך עשרות שנים, שלא היו יכולים להיכנס לשערי אוקראינה, ונכנסו בפחד עם דרכונים מזויפים – הייתה כבר התיישנות – נכנסו בדרכונים מזויפים כדי להתפלל באומן אצל רבנו נחמן מאומן, אז עכשיו הם פתאום לא יעשו את זה.

משה אבוטבול: הם יעשו כל מיני תרגילים להגיע.

משה אבוטבול: אז למה לעשות את זה בצורה עקומה?

משה אבוטבול: הפוך, בוא נעזור להם לעשות את זה נכון.

משה אבוטבול: זה לגבי הסיפור של אומן.

משה אבוטבול: בהזדמנות הזאת אני גם אומר:

משה אבוטבול: אני עדיין תחת הרושם הפחות נעים עם הנושא הזה, מה שדיברו אתמול – כן סטודנטים, בחורי ישיבות.

משה אבוטבול: דין אחד שווה לכולם.

משה אבוטבול: אם לא מקבלים – לא מקבלים אף אחד; אם כן מקבלים – מקבלים את כולם.

יוליה מלינובסקי: יופי.

יוליה מלינובסקי: מצוין.

יוליה מלינובסקי: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים.

יואל רזבוזוב: אנחנו בעד.

משה אבוטבול: אבל עכשיו, אם שמתם לב, באמצע הוועדה לחש לי מישהו לאוזן – אפשר לעשות אחורה – בא ואמר לי: ידידי היקר, הנושא נבדק, אולי שליש מתוכם בחורי ישיבות.

יוליה מלינובסקי: לא נכון.

יפעת שאשא ביטון: זה לא רלוונטי.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אבוטבול, אני גם אמרתי בראשית דבריי, זה לא משנה מי אלה.

יפעת שאשא ביטון: יכול להיות גם שזה היה 16,000 אחרים לגמרי.

יפעת שאשא ביטון: אם הם כן, גם אחרים כן.

משה אבוטבול: יפה, זו הגישה.

משה אבוטבול: יפעת, הגישה שלך גישה ממלכתית וחיובית.

משה אבוטבול: אבל לך אני אומר את זה: אני לא יודע על אחרים שאומרים להם כלום.

משה אבוטבול: אני בעצמי הגשתי עשרות בקשות ונאמר לי: לא, אי-אפשר.

משה אבוטבול: אפילו שזה בנים של אדמו"רים וכו' אמרו לי לא.

משה אבוטבול: אז לכן אני באמת מבקש: בוא נהיה ענייניים בוועדה, בוא נעביר דברים יחד בצורה גורפת.

משה אבוטבול: מי שאומרים לו: כן – כן; אומרים לו: לא – לא.

משה אבוטבול: ולכן אני אומר:

משה אבוטבול: גם לגבי שמיים פתוחים – התשובה היא חיובית, לעבור את כל הדברים כמה שיותר, אבל לא משנה אם הוא נוסע לאומן או לתאילנד.

משה אבוטבול: ובעיקר לתת להם הדרכה נכונה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת משה אבוטבול.

יפעת שאשא ביטון: איתן בן דוד מהמל"ל, מרכז את כל הנושא של פתיחת השמיים.

איתן בן דוד: בוקר טוב, גברתי, אני המשנה לראש המל"ל.

איתן בן דוד: לכל חברי הכנסת בדברי הפתיחה היו פה המון נושאים שעלו פה לדיון.

איתן בן דוד: אני חושב שכולם חשובים וראויים.

איתן בן דוד: לא כולם אולי מתכנסים לאותו דיון, אבל בהחלט הנושא הזה של מתווה לתעופה הוא מאוד חשוב.

איתן בן דוד: צריך להגיד, ויסכימו איתי חבריי המקצועיים פה ממשרד התחבורה ורשות שדות התעופה, שלא מדובר פה בפתיחת שמיים.

איתן בן דוד: השמיים פתוחים, הרי מעולם לא נסגרו בצורה הרמטית.

איתן בן דוד: ישראלים יכולים לצאת ולהיכנס מגבולות המדינה, כמובן בתנאים שמשרד הבריאות קבע לבידוד, ככל שיש צורך, של 14 יום.

איתן בן דוד: אלה כרגע התנאים.

איתן בן דוד: בנקודת הזמן הנוכחית, כמו שכולם יודעים, אנחנו נמצאים במצב תחלואה גבוה מאוד בישראל, אולי אחד הגבוהים בעולם במצב התחלואה פר מיליון נפש מול העולם כולו.

איתן בן דוד: ולכן ישראל מוגדרת בכל פרמטר כמדינה אדומה.

איתן בן דוד: לכן גם כרגע הסטטוס הוא שרוב מדינות העולם או שלא מקבלות ישראלים או שדורשות בידוד או בדיקות מיוחדות לפני שהם יגיעו לתחומים, לצערנו.

איתן בן דוד: אנחנו מקווים שאנחנו נגיע במהרה לתקופה יפה יותר בהיבט הזה.

איתן בן דוד: עד לפני מספר חודשים מצומצם היינו מדינה ירוקה, ובאמת היה פה מתווה שכבר עמלנו עליו, יחד עם גורמים רבים – משרד החוץ, משרד הבריאות, משרד התחבורה, רשות התעופה, צוות התעופה במשל"ט הקורונה, רש"ת כמובן וגורמים רבים נוספים – יש פה תו כחול, שיוצר ועודכן לטובת שדה התעופה בנתב"ג או שדות תעופה נוספים; יש פה תו כחול שעובד עבור חברות התעופה שטסות לישראל וממנה, הישראליות והזרות.

איתן בן דוד: לצערנו, עקב מצת התחלואה המתווה הזה לא יצא אל הפועל עד כאן.

איתן בן דוד: הנושא הזה של מתווה תעופה מחודש אמור להגיע ממש בימים הקרובים לקבינט הקורונה לדיון ואישור.

איתן בן דוד: אני מקווה שבתקופה הקרובה ממש נהיה אנשי בשורות להרבה מאוד מהדברים שעלו פה.

איתן בן דוד: אני מסכים עם הרבה מהדברים – הדברים מציקים, יש פה תעשייה שלמה שפועלת סביב התעופה: חברות התעופה, אנשי שדה התעופה, סוכני הנסיעות, כל החברות שנותנות שירותים לחברות התעופה – הכול פה הוזכר.

איתן בן דוד: באמת ליבנו אליהם, לכל התעשייה הזאת, כי זה פוגע בכלכלת ישראל כולה.

איתן בן דוד: לכן אנחנו מאוד קשובים לנושא הזה, מנסים למצוא כל פתרון אשר יביא חזרה את התעופה בצורה מושכלת.

איתן בן דוד: בכוונתנו כרגע להגיע למתווה בהקדם האפשרי, שיאפשר לישראלים לצאת אל מדינות שמשרד הבריאות שלנו קבע שהן עומדות בקריטריונים של מדינות ירוקות.

איתן בן דוד: זה השלב הראשון והמיידי שאליו אנחנו רוצים להגיע.

איתן בן דוד: על פי הקריטריונים האלו יש כרגע – זה משתנה כל יום – קרוב לעשר מדינות כאלו, שאנחנו מנסים לדבר איתן.

איתן בן דוד: המדינות האלו ברובן כרגע אוסרות כניסת ישראלים או דורשות בדיקות מאוד מחמירות או בידוד בכניסה של ישראלים.

איתן בן דוד: זה המתווה שאנחנו רוצים להגיע בשלב ראשון.

איתן בן דוד: אם יהיה צורך, אז כמובן זה יהיה בצורה של הדדיות עם המדינות האלו, בהתאם לתנאים שייקבעו.

איתן בן דוד: הכוונה שלנו שישראלים יצאו למדינות האלו ויחזרו לישראל ללא חובת בידוד וללא חובת בדיקות.

איתן בן דוד: עכשיו, צריך לומר משהו, אני מקווה שיש פה מישהו ממשרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: כן, יש נציגים של משרד הבריאות.

איתן בן דוד: אה, אשר נמצא פה.

איתן בן דוד: יופי.

איתן בן דוד: בסך הכול יש פה באלמנטים או בלוגיסטיקה של התפעול הזה של תעופה נכנסת ויוצאת, יש לא מעט בעיות.

איתן בן דוד: אני חושב שהן כולן פתירות.

איתן בן דוד: אבל כרגע משרד הבריאות וכולנו מתמודדים איתן.

איתן בן דוד: בין היתר זה כל הסוגיה של הקצאת בדיקות לטובת ישראלים שיוצאים לחו"ל, והמדינות שדורשות את זה יוכלו לעשות בדיקה 72 שעות מראש.

איתן בן דוד: ופעם שנייה, שאנשים שנכנסים לישראל, נוכל לאפשר להם בדיקות בהתאם לקריטריון שמשרד הבריאות יקבע.

איתן בן דוד: גם בדיקות בשדה התעופה, מחוץ לשדה התעופה.

איילת שקד: איתן, מתי תהיה מעבדה בנתב"ג?

איתן בן דוד: אני לא בטוח שצריך מעבדה בנתב"ג.

איתן בן דוד: זאת אומרת, גם על זה יש איזה ויכוח, האם צריך בנתב"ג או במקום אחר?

מיקי לוי: מתי יהיו תוכניות?

מיקי לוי: עזוב אותי ממעבדה.

מיקי לוי: מתי יש תוכניות למדינת ישראל?

איילת שקד: למה אתם לא לומדים ממדינות שעובדות כמו שצריך?

איילת שקד: מגרמניה, מאוסטריה – למה לא ללמוד מהן?

איילת שקד: אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל.

איילת שקד: למה אתם מורחים זמן?

איילת שקד: זה עולה בחיים של אנשים, בפרנסה של אנשים, בתעשיית ההייטק, בתעשיית התיירות.

איילת שקד: באמת, אני משתגעת מזה.

איתן בן דוד: חברת הכנסת שקד, לא צריך להשתגע מזה.

איילת שקד: לא, כן צריך להשתגע מזה.

איילת שקד: כן צריך להשתגע מזה.

איתן בן דוד: גם אנחנו לא מתים על המצב הזה.

איתן בן דוד: אני בטוח שאת יודעת שגם אנחנו מתוסכלים מאוד מהמצב כולו בהיבטים רבים שאת מציינת.

איתן בן דוד: אבל אני מזכיר שהיום אנחנו עושים בישראל – עוד פעם, זה עניין יותר של משרד הבריאות, אבל משרד הבריאות מצליח היום לייצר 20,000 בדיקות, 25,000 בדיקות, בשיא הגענו ל-30,000 בדיקות.

איתן בן דוד: הבדיקות האלו עד היום היו כולן לטובת הקהילה בישראל.

איתן בן דוד: ונאבקו פה על כל בדיקה, עם מיצוי, כולל המעבדה החדשה הפרטית של MyHeritage, שהקימו על פי רגולציה של משרד הבריאות.

איתן בן דוד: כל בדיקה שנעשית בישראל נעשית לטובת הקהילה, לטובת אנשים שנדבקים או בבידוד או אסימפטומטיים או סימפטומטיים.

איילת שקד: איתן, סליחה, אני לא מוכנה לקבל את זה.

איילת שקד: אתם חודשיים מרחתם את זה MyHeritage, ואם הייתם עובדים יותר מהיר ויותר יעיל אפשר היה להביא לכאן עוד מעבדות פרטיות.

איילת שקד: תיתן לחברות פרטיות לעשות את הבדיקות, הם ידעו להביא את המטושים בעצמם.

איילת שקד: תסמוך עליהם.

איילת שקד: אז אין סיבה לא להקים מעבדה בנתב"ג, אם עושים מכרז כמו שצריך.

יפעת שאשא ביטון: אבל בואו רגע נאפשר לו לסיים את הדברים, כי מתוך הדברים שלו עולות הרבה מאוד שאלות שצריך להפנות.

יפעת שאשא ביטון: אגב, לא בהכרח לאיתן – למשרד הבריאות, למשרד התחבורה.

יפעת שאשא ביטון: אז בבקשה, איתן.

יוליה מלינובסקי: לא, יש לי שאלה לאיתן.

איתן בן דוד: גבירותיי, אז פעם אחת יש מתווה שלם אולי לנושא התעופה, שעמלים עליו הרבה מאוד אנשים.

איתן בן דוד: ויש סוגיות בריאותיות, כולל הפעלת מעבדות, שאולי נציג משרד הבריאות ידבר עליהן בנפרד, כי זה נושא מאוד מקצועי, עם רגולציה ומקצוענות של משרד הבריאות, שאני לא יכול להשיב לכל שאלה בנושא הזה.

איתן בן דוד: אני יודע שעד היום המדיניות הייתה להקצות כל בדיקה שרק אפשר לטובת הקהילה פנימה בתוך ישראל.

איתן בן דוד: כולם מבינים עתה שאנחנו חייבים בעת הזו, אחרי חודשים של הרצה והתכנסות בתוך עצמנו, לפתוח אפשרויות כניסה לישראלים ללא בידוד; לפתוח אפשרויות לכניסת זרים, בוודאי לאנשי עסקים או כל מה שמניע כלכלה, אבל גם אולי מעט תיירות לישראל בהמשך ממדינות אולי גם אדומות, עם פרופיל של בדיקות ובידוד מקוצר.

איתן בן דוד: אני מקווה שנגיע גם לזה.

איתן בן דוד: המתווה כולו יוצג בימים הקרובים בקבינט.

הילה שי וזאן: לא שמעתי מילה על מתווה.

הילה שי וזאן: יש מתווה בכלל?

יפעת שאשא ביטון: לא, הם אומרים שבעוד כמה ימים הם יגישו מתווה, למרות שאני יודעת שיש הרבה מאוד תוכניות שנבחנות היום על השולחן.

הילה שי וזאן: בדיוק.

הילה שי וזאן: אני לא רואה איך מכל הדברים שהוא הציג מתכנס - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: לחברת הכנסת מלינובסקי יש שאלה, ואחר כך גם אני רוצה לשאול מספר דברים בבקשה.

יוליה מלינובסקי: איתן, ברשותך, בהמשך לדבריך, אני מאוד שמחתי לשמוע שיש היתכנויות ודברים, אנחנו שומעים את זה הרבה זמן.

יוליה מלינובסקי: השאלה שלי מאוד קונקרטית: מי נתן אישור ל-30,000 איש לטוס בעת הזאת לאומן?

יוליה מלינובסקי: ואם לקחתם בחשבון בעת נתינת האישור היבטים בריאותיים בנושא הזה?

יוליה מלינובסקי: כי אני יודעת שמשרד הבריאות התנגד לאירוע הזה.

יוליה מלינובסקי: מי נתן את האישור?

יוליה מלינובסקי: לפי המקורות שלי זה המל"ל.

איתן בן דוד: לא, המל"ל - - -

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, זו החלטה פוליטית.

יפעת שאשא ביטון: לא נערב את הדרגים המקצועיים שם.

יוליה מלינובסקי: מאיפה את יודעת שזו החלטה פוליטית?

יפעת שאשא ביטון: זאת החלטה פוליטית.

יפעת שאשא ביטון: צריך להגיד את הדברים.

אשר שלמון: אני לא מכיר החלטה בכלל.

אשר שלמון: אני לא יודע על סמך מה אתם אומרים שיש החלטה.

אשר שלמון: אין החלטה כזאת.

יפעת שאשא ביטון: אז על סמך מה הם יצאו?

אשר שלמון: אני לא יודע.

אשר שלמון: אנחנו מדברים עם ממשלת אוקראינה ועושים הכול כדי לעצור את זה.

אשר שלמון: אין שום החלטה לאפשר - - -

יוליה מלינובסקי: - - -

יפעת שאשא ביטון: אבל, חברים, שנייה, כדי שהדיון יהיה מסודר, ואנחנו לא מדברים לגופו של מגזר כזה או אחר.

יוליה מלינובסקי: לא קשור למגזר.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, אני איתך.

יפעת שאשא ביטון: אני לוקחת רגע אחורה ושואלת שאלה שתיתן תשובה אולי גם למה שאת שואלת.

יפעת שאשא ביטון: ואיתן, יכול להיות שאתה יכול לתת את התשובה ויכול להיות שמישהו אחר ממשרדי הממשלה יכול לתת את התשובה.

יפעת שאשא ביטון: אתם אומרים: השמיים פתוחים, באופן עקרוני יש טיסות יוצאות ונכנסות.

יפעת שאשא ביטון: וזה נכון, אם מסתכלים על לוח הטיסות של נתב"ג, אנחנו רואים שיש טיסות שיוצאות ונכנסות.

יפעת שאשא ביטון: כל אחד יכול לטוס היום לחו"ל?

יפעת שאשא ביטון: כל אחד יכול לטוס לכל מדינה?

יפעת שאשא ביטון: מי קובע מי נכנס, מי יוצא?

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, יש איזושהי משנה סדורה?

יפעת שאשא ביטון: כי על פניו, לפחות האזרחים במדינת ישראל יודעים, שהם לא יכולים לצאת החוצה; ואחרים שנמצאים בחוץ יודעים שהם לא יכולים לחזור חזרה.

איתן בן דוד: גברתי היושבת-ראש, כל ישראלי שרוצה לצאת יכול לצאת, וכל ישראלי שרוצה לחזור יכול לחזור.

איתן בן דוד: יכולים להגיד לך את זה פה מרשות האוכלוסין, ויואל פלדשו מנהל רת"א, יכולים לצאת ולהיכנס.

איתן בן דוד: כמובן הם צריכים להתעדכן מה קורה במדינה שקולטת אותם, לאן הם טסים, האם הם צריכים שמה בידוד או בדיקות?

איתן בן דוד: יכול להיות שבכלל לא ייתנו להם להמריא למדינה שלא מקבלת ישראלים.

איתן בן דוד: גם זה קרה.

איתן בן דוד: זאת אומרת, יכול לבוא ישראלי לטיסה למדינה מסוימת, יגידו לו: אין אישור לישראלים לטוס או לנחות בספרד או בגרמניה או בצרפת, ולכן הוא לא יורשה בכלל לעלות על הטיסה.

איתן בן דוד: אבל ישראלי יכול לצאת מהארץ לכל מקום ויכול לחזור לארץ לבידוד של 14 יום.

איתן בן דוד: עד כאן לגבי ישראלים.

איתן בן דוד: לגבי זרים – כרגע על פי NOTAM שמנהל רת"א מוציא ומעדכן אותו מדי שבועיים-שלושה, אזרחים זרים שאינם אזרחי ישראל אינם רשאים להיכנס לישראל היום, למעט חריגים שמאושרים בצורה מאוד פרטנית ונקודתית.

איתן בן דוד: זה מעט מאוד אנשים.

יוליה מלינובסקי: ומה עם 17,000 סטודנטים?

יוליה מלינובסקי: זה מותר או שזה חריג?

יפעת שאשא ביטון: קודם כול, תודה רבה, איתן.

יפעת שאשא ביטון: אני בהקשר הזה רוצה לומר משהו למשרד הבריאות, ואני אשמח לקבל את ההתייחסות שלו.

יפעת שאשא ביטון: ואחר כך אנחנו נעבור לנציגים השונים שנמצאים כאן מענף התעופה, וניתן לכל אחד שתיים-שלוש דקות, כי יש הרבה שרוצים לדבר ואני אשמח לתת לכמה שיותר.

יפעת שאשא ביטון: אבל אני רוצה מהדברים של איתן לבוא אל משרד הבריאות בכלל לממשלה.

יפעת שאשא ביטון: קודם כול, הסוגיה של הנתונים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו בסוף מוגדרים כמדינה אדומה בזכות הנתונים שאנחנו מציגים ובוחנים מדי יום.

יפעת שאשא ביטון: ואני מוכרחה לומר, ואני אומרת את זה מאוד מאוד בזהירות, אבל מהנתונים שאנחנו משקפים, שאגב צריך לצלול פנימה ולבחון אותם, באמת כל מי שנמצא בחוץ חושב שיש לנו פה גופות ברחובות ושאנחנו נמצאים באיזושהי קטסטרופה במדינת ישראל, ואנחנו פה בבית יודעים שאנחנו לא במקום הזה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מתמודדים עם משבר רפואי מאוד מאוד כבד, אבל אנחנו לא במקום הזה שמציירים אותו.

יפעת שאשא ביטון: וזה פוגע בנו.

יפעת שאשא ביטון: זה פוגע בנו, כי מי ששומע את השיח מבחוץ, משוכנע שאסור לקלוט אותנו, כי אנחנו נביא אליו את הקורונה.

יפעת שאשא ביטון: וצריך לראות איך אנחנו מאזנים את הדבר הזה מחדש, איך אנחנו לוקחים את הנתונים ומסתכלים באמת על מי שחולה קורונה, ועל מי שחולה קשה כי הוא חולה קורונה ולא כי זה בא יחד עם מחלות נוספות.

יפעת שאשא ביטון: ומי שנפטר, והוא נפטר מהקורונה ולא נפטר ממחלות אחרות עם קורונה.

יפעת שאשא ביטון: ואני בכוונה מעלה את זה בדיון הזה שקשור לתעופה, כי בסוף הניתוח הזה של הנתונים הוא זה שמקרין על מדינת ישראל ועל איך שתופסים אותה בעולם.

יפעת שאשא ביטון: זאת נקודה אחת.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, עלה כאן הנושא של בדיקות, דיברו על מעבדה בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: אתמול קיימנו דיון, באמת בצורה אקראית לחלוטין הגיעו נציגים של חברות שונות לדיון, וסיפרו על טכנולוגיות חדשות ועל מכשור של בדיקות שיכולות לתת מענה תוך מספר דקות.

יואל רזבוזוב: רבע שעה.

יואל רזבוזוב: אגב, שנבדק עם מד"א כבר.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, יש לנו את הטכנולוגיה שאפשר להשתמש בה.

יפעת שאשא ביטון: אני רק נתתי את שתי הדוגמאות האלה, אני לא אאריך.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה שתתייחס לכל ההיבטים האלה, כי זה קצה קצהו של הקרחון שרק אומר: בואו, אנחנו יכולים לעשות את זה אחרת.

יפעת שאשא ביטון: אז אני אשמח להתייחסות.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, נציג משרד הבריאות.

אשר שלמון: בוקר טוב לכולם, אני מנהל המערך ליחסים הבין-לאומיים של משרד הבריאות, ועוסק בין השאר בהרבה מאוד מהסוגיות שעלו פה היום ברמה האישית.

אשר שלמון: למעשה, יש לי תשובות כמעט לכל דבר שעלה, אבל אני לא אוכל לתפוס את כל זמן הוועדה.

אשר שלמון: אני דווקא אתחיל עם מה שהיושב-ראש שאלה, ומשם נלך באופן יותר סדור להתייחסות.

אשר שלמון: אחד, לגבי מסד נתונים, יש כללים בין-לאומיים שהיום נקוטים לקביעה איזו מדינה ירוקה, אדומה או לא.

אשר שלמון: אנחנו יצרנו מסד נתונים יותר קפדני בארץ, והחלטנו בימים האחרונים לשקול לעבור למסד הנתונים של האיחוד האירופי, שהוא יותר מקל.

אשר שלמון: לצערנו, מדינת ישראל, בתחלואה שלה היום בבוקר, עומדת על פי עשרה מסף המדינה הירוקה.

יפעת שאשא ביטון: זה לפי הספירה שלנו.

סעיד אלחרומי: מה הסף?

אשר שלמון: אני אסביר.

אשר שלמון: האלמנט הבריאותי של עשרה מקרים חדשים פר מיליון ליום, אנחנו מאוד מאוד רחוקים מאותו מקום.

אשר שלמון: אנחנו צריכים לרדת משמעותית, יש עוד דרך ארוכה לעשות את זה.

אשר שלמון: אני לא אכנס לכל הדיון שהוא דיון שקרוב לליבי, מה ההגדרה של חולה קשה ואיך מגדירים ואיך או לא מגדירים נפטר – שוב, אלה הגדרות בין-לאומיות של ארגון הבריאות העולמי, אנחנו לא ממציאים הגדרות ייחודיות לישראל.

אשר שלמון: אבל בסופו של דבר יש מסד של שבעה-שמונה פרטים שנספרים על ידי האיחוד האירופי, שלצערנו על פי אותם נתונים כניסת ישראלים כמעט לכל מדינות האיחוד אסורה היום.

אשר שלמון: עם בדיקות, בלי בדיקות, עם בידוד, בלי בידוד, ישראלים פשוט לא יכולים להיכנס לרוב מדינות האיחוד האירופי.

אשר שלמון: אנחנו עוסקים במתווה התיירות, ואיתן הזכיר את זה, ויש פה הרבה אנשים אחרים בזום ובחדר שהיו מעורבים, כבר הרבה שבועות.

אשר שלמון: ואנחנו התחלנו ממקום שהיינו מדינה ירוקה, מתוך מטרה לייצר מנגנון בילטרלי של כניסה רחבה של אזרחים וזרים ממדינות כאלה תחת הסכמים מאוד ברורים, ולמעשה גיבשנו הבנות עם הרבה מאוד מדינות מובילות בתחום הזה.

אשר שלמון: עד היום שבו מצאנו את עצמנו שוב מדינה אדומה, ולצערנו אותן מדינות פשוט אמרו לנו: חבר'ה, תחזרו אלינו כשתהיו ירוקים.

אשר שלמון: ולכן עברנו לשלב הבא, והוא מתווה של ירוק לאדום.

אשר שלמון: כלומר, כל עוד אנחנו אדומים וברור לנו שלא יהיו הסכמים בילטרליים, לייצר מתווה חד כיווני שיאפשר כניסה לישראל ממדינות ירוקות.

אשר שלמון: עכשיו, אני לא אכנס כרגע לדיון, והוא דיון ארוך, אם כן צריך בדיקת PCR מאדם שמגיע ממדינה ירוקה – כן או לא.

אשר שלמון: להערכתנו, לא, ואנחנו נאפשר כניסה מהמדינות האלה, לפחות לאזרחים ישראלים ללא בדיקת PCR וללא צורך בבידוד, וזה חלק מהמתווה שיוצג לקבינט הקורונה.

אשר שלמון: מעבר לכך, יש הליך שלם של תו ירוק ותו סגול ותו כחול לשדות התעופה, למטוסים.

אשר שלמון: כל אזרח שטס צריך למלא שאלון ולחתום על הצהרה.

אשר שלמון: יש הרבה מאוד פרטים אחרים.

אשר שלמון: לטעמנו, המודל הזה, לפחות כלפי אזרחים ישראלים, מוכן להצגה ולקבלת החלטות בממשלה, וזה יוצג.

יפעת שאשא ביטון: אז מה מעכב את זה?

אשר שלמון: אני מבין שיהיה דיון בקבינט הקרוב וזה יוצג שם.

יפעת שאשא ביטון: כלומר מחר?

יפעת שאשא ביטון: מחר יש ישיבת קבינט.

יפעת שאשא ביטון: זה עתיד לעלות שם?

אשר שלמון: עוד פעם, אני לא מנהל את לו"ז הקבינט.

אשר שלמון: היו דיבורים שזה גם היה אולי אמור לעלות אתמול.

אשר שלמון: לא עלה בסוף, לאור הנושאים האחרים אתמול.

אשר שלמון: מבחינת הצוות המקצועי זה בהחלט מוכן להצגה ולהחלטות, ופה לגיטימי שהקבינט ידון.

אשר שלמון: לגבי כניסה של מדינות אדומות לישראל – העמדה המקצועית שלנו, שכיום אין תחליף לחובת בידוד.

אשר שלמון: אזרח ישראלי יכול להיכנס לכל מדינה בעולם, כמו שאמר איתן בן דוד, אבל הוא נדרש ל-14 יום בידו.

אלעזר שטרן: הוא אמר שלא לכל מדינה בעולם?

אשר שלמון: לכל מדינה בעולם.

אשר שלמון: אזרח ישראלי שרוצה לחזור לישראל.

קריאה: אה, מכל מדינה.

אשר שלמון: היחידי בחדר הזה, למיטב ידיעתי, שאסור לו לטוס היום לחו"ל זה אני, כי לצוותי רפואה אסור לצאת מהארץ.

אשר שלמון: כל אחד מכם יכול לעלות היום על טיסה לאן שהוא רוצה, ובלבד שהמדינה מוכנה לקבל אותו.

אשר שלמון: ולצערנו, מדינות האיחוד האירופי, כפי שגם מדינות מובילות באסיה, לא מוכנות להכניס ישראלים גם תחת חובת בידוד.

אשר שלמון: שוב, לזה יש יוצאים מן הכלל.

אשר שלמון: לצורך העניין, סטודנטים שצריכים לנסוע לאיטליה, אתמול שוחחתי עם השגריר האיטלקי ועם משרד הבריאות האיטלקי, והם יאפשרו לסטודנטים ישראלים להיכנס תחת מתווה מאוד מאוד מוקפד לביצוע בחינות באיטליה.

אשר שלמון: וכך אנחנו פותרים בעיות נקודתיות.

אשר שלמון: אבל שוב, כתיירות, תיירים ישראלים כיום לא מתקבלים ברוב מדינות אירופה.

איילת שקד: יש לי שאלה על ארצות הברית.

אשר שלמון: ארצות הברית מאפשרת כניסת אזרחים ישראלים, לפחות עוד לא שינתה את זה כרגע.

אשר שלמון: יש דרישות שונות, אבל אני אתייחס לסוגיית הבדיקות שעלתה.

אשר שלמון: ארצות הברית יחסית מכל מיני סיבות יותר קל היום לבוא ולצאת ממנה.

איילת שקד: נכון, אז יש לי שאלה.

איילת שקד: ארצות הברית הרי זה מקום מאוד חשוב להייטק ולעסקים במדינת ישראל.

איילת שקד: למה לא לפתוח את השמיים לארצות הברית?

איילת שקד: וכשאני מדברת על לפתוח את השמיים, אני אומרת לעשות מתווה שיאפשר לאנשים לטוס לארצות הברית ומארצות הברית, שוב, עם בדיקת PCR לפני העלייה למטוס ואחרי הירידה מהמטוס בהפרש של שלושה-ארבעה ימים.

הילה שי וזאן: איילת, הבעיה זה הבידוד בחזרה.

איילת שקד: אם עושים בדיקת PCR יומיים לפני שאת עולה לטיסה בארצות הברית, ואת עושה עוד פעם אחת בשדה התעופה בנתב"ג – ואת משלמת עליה כמובן, חברות מוכנות לשלם על זה כדי שהעובדים שלהן יטוסו – אז זה אפשרי.

הילה שי וזאן: מדויק.

הילה שי וזאן: יש לי זוג חברים שעכשיו חזרו מארצות הברית.

אשר שלמון: אני רוצה להתייחס לזה.

אשר שלמון: יש בעיית הבנה בסיסית, ואני רוצה כמשרד הבריאות לומר אותה.

אשר שלמון: הבעיה היא לא במצאי בדיקות או לא באופן מוחלט.

אשר שלמון: זה לא שאם היו לי 100,000 בדיקות ביום, אז לא הייתה בעיה והכול היה עובד.

אשר שלמון: לתחושתנו, מאזורים אדומים, בדיקות PCR לא מחליפות חובת בידוד.

אשר שלמון: אפשר לקיים דיון ארוך למה, אבל אני חושב שרוב העולם מקבל את האמירה הזאת.

אשר שלמון: לכן גם למשל באיחוד האירופי, אם אתה בא ממדינה אדומה, ברוב מדינות אירופה, אתה לא פטור.

איילת שקד: זה הכול שאלה של סיכונים.

איילת שקד: אתה רוצה לסגור הרמטית או לא.

אשר שלמון: נכון.

אשר שלמון: לכן אנחנו מתייחסים עכשיו לאוכלוסיות מיוחדות שאת דיברת עליהן.

אשר שלמון: הזכירו פה בהרחבה את הסטודנטים והאברכים, אני אתייחס גם לאנשי עסקים שעובדים על פתרון.

אשר שלמון: לצורך העניין מאז תחילת המשבר, אני לא מניח שאני מחדש לכם, אולי לחלקכם, מומחים או אנשי מקצוע זרים שהיו צריכים להיכנס לישראל נכנסו, כולל תחת קפסולות סגורות לפעולות דחופות ללא חובת בידוד מקדים.

אשר שלמון: יש מסלול מאוד מסודר, מאוד מוקפד, איך נכנס לצורך העניין מומחה שצריך להפעיל טורבינה בחברת חשמל או להפעיל פס ייצור בחברה.

איילת שקד: אני מדברת על איש מכירות של חברת הייטק.

אשר שלמון: הבעיה שלנו עם אנשי מכירות היא העובדה שבאמת אנשים מגיעים לרוב ליום-יומיים, נמצאים במגע צמוד עם הרבה מאוד אנשים.

אשר שלמון: יצרנו פתרון ביניים לאפשרות לפגישות כאלה בשדה התעופה בטרקלין פתאל.

אשר שלמון: ברור לנו שהוא פתרון חלקי, צריך לתת פתרון יותר מקיף, ואנחנו דנים על פתרון יותר מקיף לעשות את זה.

אשר שלמון: לא פשוט לנו איך לעשות את זה עם מדינות אדומות.

אשר שלמון: מדינות ירוקות, אני מניח שכבר בימים הקרובים יהיה מתווה פשוט לעשות את זה.

יוליה מלינובסקי: לגבי 17,000?

אשר שלמון: לגבי מעבדות – אני רוצה לשתף אתכם בהתלבטות שלנו לגבי מעבדות.

אשר שלמון: ההבנה היא שמעבדה פרטית שיושבת בנתב"ג יכולה להסיט כוח אדם מקצועי וגם להילחם על משאבים אחרים.

אשר שלמון: יש התלבטות מקצועית האם לאפשר להשתמש במאגר הלאומי לטובת נוסעים או לאפשר מעבדה פרטית.

אשר שלמון: ברור שאם ההחלטה תהיה שאנחנו נאפשר למאגר הלאומי למלא את הצורך, זה צריך להיות יעיל, מהיר, ותוך 24 שעות לכל היותר לתת תשובה.

איילת שקד: למה לא חברה פרטית?

אשר שלמון: תראי, כפי שאת יודעת, יש לא מעט חברות פרטיות שנכנסו לתחום.

אשר שלמון: הזכרת את MyHeritage, יש את American Medical Lab.

אשר שלמון: יש עוד לא מעט חברות שנכנסו - - -

איילת שקד: יש מספיק.

איילת שקד: אז למה לא לעשות מכרז ולקחת חברה פרטית?

אשר שלמון: אני לא אומר שלא, אבל כרגע הנטייה המקצועית היא לשקול בין חלופה של חברה פרטית שתטפל רק בסוגיית הנוסעים לבין לשקול לאפשר לגוף אחר, שהוא יכול להיות גם, דרך אגב, חברה פרטית, כמו MyHeritage, כמו AML, כמו חברות אחרות, לתת מענה.

יפעת שאשא ביטון: טוב, לנו אבל לא משנה המכניזם, משנה שיהיה מתווה שיאפשר את הכניסה והיציאה.

אשר שלמון: ובלבד שהמענה הזה יהיה מענה מהיר, יעיל - - -

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת סובה.

אשר שלמון: אני רוצה להמשיך, כי העליתם המון נושאים.

יבגני סובה: בהקשר למה שאמרת, שתי שאלות מאוד קצרות.

יפעת שאשא ביטון: מאוד קצרות, בבקשה.

יבגני סובה: אתה אמרת שעשרה מקרים למיליון.

יבגני סובה: לפי החישוב שלך, כל עוד לא נרד מתחת ל-90, אף אחד לא יכניס אותנו.

יבגני סובה: זו השאלה הראשונה.

יבגני סובה: השאלה השנייה: אני יודע ששבוע שעבר חברים שלי טסו לאיטליה, וכאנשי עסקים קיבלו אישור לארבעה ימים להיכנס לתחומי המדינה בלי לעשות בידוד.

יבגני סובה: השאלה אם אתה מכיר את הדבר הזה, והאם אפשר גם להחיל את הנורמות האלה לישראל.

יבגני סובה: אם בא איש עסקים לשלושה-ארבעה ימים, הוא לא צריך לשבת 14 יום בבידוד.

יבגני סובה: זו השאלה.

אשר שלמון: עניתי שאנחנו עוסקים במתווה אנשי עסקים.

אשר שלמון: אני מכיר את הסידור הפרטני, שאיטליה ומספר מדינות אחרות – אני אגיד בשקט – מתחת או בניגוד להנחיות של האיחוד האירופי.

אשר שלמון: אני גם לא מרחיב את זה, כי יש גמישות, וכל עוד זה עובד בשקט, כפי שלא עסקתי בסוגיית המומחים שנכנסים לישראל, זה עבד טוב וזה נכון שיעבוד.

יבגני סובה: מה עם - - -

יפעת שאשא ביטון: תקשיבו, חברים, אנחנו בסוף לא נגיע לאנשים שהגיעו כדי להשמיע את דברם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נחזור חזרה לנציג הבריאות בסוף הדיון ואנחנו נאפשר התייחסות.

יוליה מלינובסקי: לא, אני רוצה תשובה על אומן, סליחה.

אשר שלמון: לגבי אומן – עמדתנו המקצועית שאסור לאפשר לאירוע להתרחש, לא בגלל הטיסות הלוך, לא בגלל הטיסות חזור, אלא התכנסות של 30,000 איש על רחוב וחצי, אין שום דרך אמיתית לנהל את זה בצורה בטוחה.

אשר שלמון: צריך לזכור שכל העולם אסר אירועים כאלה: אין משחקי כדורגל באצטדיונים, לא היה חאג' השנה למכה, בפסחא לא הייתה התכנסות בכיכר סן פטרוס.

אשר שלמון: אני לא רוצה להשוות שום דת לאף דת אחרת, אני מבינה שסוגיית אומן יקרה לאנשים ואנשים מוכנים למסור את הנפש עליה, אבל זה לא יוכל לעבוד בדרך הזו.

אשר שלמון: זו עמדתנו.

אשר שלמון: למיטב הבנתי, זו גם עמדת ממשלת אוקראינה, וצריך לסגור את - - -

יפעת שאשא ביטון: אז הם יצאו או לא יצאו?

יוליה מלינובסקי: הם יוצאים עכשיו.

יבגני סובה: הם מוכרים חבילות.

יבגני סובה: תעצור את זה.

אשר שלמון: ברשותך, אדם שטס לטורקיה וממשיך משם לאוקראינה, כפי שקרה אתמול עם החולה, יוכל להגיע לאומן.

אשר שלמון: והדרך היחידה לעצור את זה, שהרשויות באוקראינה ינקטו את הפעולות המתאימות.

יבגני סובה: אתה חושב - - -

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכם.

יפעת שאשא ביטון: הדיון הוא לא על אומן, חברים.

אשר שלמון: אני חושב שגם באוקראינה יש אינטרסים כלכליים רחבים בסוגיה הזו, ועדיין אני חושב שהממשלה מבינה, היה לנו שיח ברור עם הממשלה.

אשר שלמון: אני רוצה להאמין שיימצא איזשהו מתווה שיעצור את העניין.

יוליה מלינובסקי: ומה עם 17,000 - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חברים.

יפעת שאשא ביטון: הדיון הוא לא על המגזר, אתם מפספסים את הדיון.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל אנחנו צריכים להבין - - -

אשר שלמון: אני לא יודע אם זה 17 או 12, כי אנחנו לא יודעים מה המספרים, הורשו להיכנס אך ורק צעירים שמשתתפים בתוכניות לימודים סדורות בישראל, שברור שאם הם לא ייכנסו השנה הם לא יגיעו לפה אף פעם.

אשר שלמון: לא מדובר רק על ישיבות, דובר על אוניברסיטאות, על בתי ספר.

יוליה מלינובסקי: מה תנאי הבידוד?

אשר שלמון: תנאי הבידוד שלהם נקבעו אחרי דיון מיניסטריאלי ואישור, לעד שישה בקפסולה סגורה תחת פיקוח קפדני ביותר.

אשר שלמון: אני קיבלתי אתמול 12 פקחים כדי לפקח על ההליך הזה.

יוליה מלינובסקי: לכמה זמן?

אשר שלמון: ו-14 יום מלאים הם יהיו - -

יפעת שאשא ביטון: חברים, אני מאוד מבקשת, מיצינו את הסיפור הזה של ה-16,000, 12,000, כן סטודנטים, לא סטודנטים.

יפעת שאשא ביטון: זה לא מעניין כרגע.

יפעת שאשא ביטון: מעניין אותנו שיימצא מתווה כולל לכל מי שרוצה להיכנס ולצאת, ושאנחנו נוכל לנהל פה גם את ענף התעופה בצורה סדורה.

יפעת שאשא ביטון: אז אני מקווה שהסיפור של אומן והאברכים לא יעלה שוב על השולחן.

יפעת שאשא ביטון: קיבלנו את כל התשובות, אפשר להתקדם.

יוליה מלינובסקי: לא, כי זה חלק - - -

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת, אבל די, טחנו את זה.

אשר שלמון: אני רוצה להמשיך לסוגיית התיירות ותיירות המרפא שעלתה פה.

אשר שלמון: אז קודם כול, קל לי להתייחס לסוגיית תיירות המרפא, תחום שמוכר לי היטב מקצועית כאונקולוג.

אשר שלמון: אנחנו מאפשרים לאורך כל המשבר למקרים מצילי חיים של תיירי מרפא להגיע לישראל.

אשר שלמון: זה מתווה סדור, שעובד.

אשר שלמון: שדרך אגב, בשבוע האחרון גם הקלנו אותו.

יואל רזבוזוב: באיזה צורה?

יואל רזבוזוב: איך?

אשר שלמון: יש הליך מסודר.

אשר שלמון: מה שהיה עד לפני שבוע, מנהל בית החולים פנה למשרד הבריאות, ואנחנו אישרנו את זה.

אשר שלמון: נכנסו עשרות רבות כאלה.

אשר שלמון: החל מהשבוע הקלנו על התהליך, לא נדרש אישור משרד הבריאות, ובלבד שמנהל בית חולים מצהיר שהמקרה מציל חיים, ותייר המרפא יכול להיכנס לארץ.

אשר שלמון: לגבי תיירים בכלל – היה אתמול דיון בין שר התיירות לשר הבריאות, דובר על מתווים שונים.

אשר שלמון: הוטל בין השאר גם עליי לעסוק בתחום הזה.

אשר שלמון: אנחנו נתחיל, מתוך ניסיון לאפשר לקבוצות סגורות של תיירים ממדינות ירוקות להיכנס לפה, לראות שזה עובד, ורק אז נוכל להתקדם הלאה.

אשר שלמון: אני אזכיר לכולם ששני האירועים המכוננים בתחלואה בארץ היו הקבוצה הקוריאנית והקבוצה היוונית, שהביאה את כל התחלואה הניכרת הראשונה לארץ.

אשר שלמון: אנחנו לא רוצים לחזור על טעויות, נעשה את זה בזהירות, אבל ברור לכולנו שגם לסוגיה המאוד חשובה של תיירות חייבים לתת פתרון.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לומר משהו למען הסדר של המשך הדיון.

יפעת שאשא ביטון: אני אתן לחברת הכנסת הילה וזאן מיד, ואחר כך נשמע את אנשי הזום, אחרי ששעה היינו בתוך החדר הזה.

יפעת שאשא ביטון: אני רק רוצה לומר משהו עקרוני: זה מה שיוצר את כל הבלבול, שיטת הסלאמי של תיירים כאלה כן, תיירים כאלה לא, סטודנטים כאלה כן, סטודנטים כאלה לא.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כל הזמן בוחרים בפינצטה, דיברת על תיירות מרפא, ישר קפצו לי כל אותן נשים שרוצות להיות אימהות ויש להן עוברים מוקפאים שאם לא מגיעות אליהם הן מאבדות את ההזדמנות ואת הסיכוי.

יפעת שאשא ביטון: אני כבר לא מדברת על הכסף, אני מדברת נטו על הסיטואציה האישית שהן חוות.

יפעת שאשא ביטון: ואנחנו צריכים להיות במקום שאנחנו יכולים לייצר פתרון הוליסטי ולא פתרון פרטני.

יפעת שאשא ביטון: כי אנחנו יכולים לשבת כאן עד מחר ולתת עוד הרבה מאוד קבוצות, שגם אתה וגם אני וגם האחרים נסכים שצריך לתת להם מענה.

יפעת שאשא ביטון: ואני חושבת שנכון תעשה מדינת ישראל, אם היא תייצר מתווים כוללים, שיאפשרו את הכניסה ואת היציאה של האנשים, לא לפי הספציפיקציה של הסיבה שבגללה הם עושים את זה.

יפעת שאשא ביטון: אז אני אשמח אם זה יהיה רוח הדברים בדיון.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת הילה וזאן.

יפעת שאשא ביטון: אחר כך דוד שפרכר.

הילה שי וזאן: אני אעשה את זה ממש בקצרה, כי אני רוצה לשאול שאלה.

הילה שי וזאן: אנחנו מדברים פה על יצירת מתווים, ושמענו פה גם את נציג רשות שדות התעופה, גם את נציג משרד הבריאות.

הילה שי וזאן: ואני רוצה רק לשאול שאלת תם: האם מדינת ישראל ערוכה להחיל בפועל את המתווים האלו?

הילה שי וזאן: ועל זה אני לא שמעתי תשובה.

הילה שי וזאן: כמו שאמרה פה חברתי איילת – מעבדה, לא מעבדה – איך זה הולך להתבצע?

מיקי לוי: אין תוכנית, על מה את מדברת.

הילה שי וזאן: האם מדינת ישראל, ברגע שתתקבל ההחלטה, ערוכה להפעיל את כל המתווים שעלו פה?

הילה שי וזאן: אני אשמח לשמוע את נציג רשות שדות התעופה מדבר על זה בפועל.

הילה שי וזאן: וגם אני חושבת שכן צריך לתת את הדעת על מה שציינה פה איילת – מדינות אדומות לאדומות.

הילה שי וזאן: אם יש צורך להיעזר בחברות פרטיות כדי לעשות את זה, בכל זאת אבל כן לעשות את זה, כדי לאפשר לגלגל לנוע הן מבחינה עסקית והן משאר הבחינות שהעלתה פה גם היושבת-ראש.

הילה שי וזאן: ואני אשמח לקבל תשובה לגבי החלת המתווים בפועל.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, כשנגיע לנציג שדות התעופה או רשות התעופה, אנחנו נאפשר את זה כמובן.

יפעת שאשא ביטון: דוד, בבקשה.

דוד שפרכר: בוקר טוב, גברתי היושבת-ראש.

דוד שפרכר: אני עורך דין, אני מומחה ברגולציה תעופתית, ואני בין היתר פה מייצג שתי מטות התיירות – הצלת תיירות חו"ל ועתיד התיירות, בערך קצת יותר מ-10,000 אנשים שעוסקים בנסיעה, תעופה וגם חברות handling בשדות התעופה.

דוד שפרכר: אנחנו עבדנו שבועות רבים על מתווה לפתיחת השמיים, ואנחנו צירפנו את המתווה הזה כחומר רקע לוועדה.

דוד שפרכר: המתווה שלנו מבוסס על תחיקה בין-לאומית, גם של ארגון בטיחות התעופה האירופי, גם של ארגון יאט"א שמאגד למעלה מ-290 חברות תעופה, גם מינהל התעופה הפדרלי האמריקני וגם ארגון ICAO הבין-לאומי, ארגון או"ם, שישראל גם חברה בו.

דוד שפרכר: המתווה שלנו מבוסס קודם כול על טיפול רוחבי ללא שום אבחנה בין מדינות ירוקות ואדומות.

דוד שפרכר: ואני רוצה לומר, שאני חולק על דבריו של ד"ר שלמון, מכיוון שההגדרה עצמה של מדינה ירוקה, קודם כול באיחוד האירופי, ההחלטה של האיחוד האירופי היא רק בגדר המלצה, ד"ר שלמון, וכל מדינה באירופה חופשית להוסיף או להוריד.

דוד שפרכר: ועובדה היא, אני גם עורך דין בלגי, רק אתמול בבלגיה נוספו שלוש מדינות בתוך אירופה אדומות, שיתר אירופה חושבות שהן ירוקות.

דוד שפרכר: אחת מהדוגמאות זה שווייץ, חלק נכבד של שווייץ עכשיו נצבע באדום עבור בלגיה.

אלעזר שטרן: באיחוד האירופי איזה צבע בלגיה?

דוד שפרכר: בלגיה היא כרגע כתום.

אשר שלמון: כתום להם, אדום לנו.

דוד שפרכר: זה בצבע כתום לפי האיחוד האירופי.

דוד שפרכר: אבל עוד פעם, ההחלטה באירופה, ואני עורך דין ישראלי ואירופי, ההחלטה באירופה היא אך ורק בגדר המלצה.

דוד שפרכר: עכשיו, המתווה שאנחנו מציגים פה, ואני חושב שמרבית חברי הכנסת פה בוועדה מסכימים איתי, נותן טיפול רוחבי, טיפול שהנוסעים והקהל ידעו מראש למה לצפות ולמה להתכונן, כי בעצם ההגדרה של מדינה ירוקה עצמה יכולה להשתנות מדקה לדקה.

מיקי לוי: נכון.

מיקי לוי: הקורונה פה, צריך ללמוד לחיות איתה.

מיקי לוי: מספיק עם העניין הזה.

מיקי לוי: ללכת לנפוש איתה, לטוס איתה, לנסוע איתה.

מיקי לוי: הכול.

מיקי לוי: מה הסיפור?

מיקי לוי: ברכבת הקלה בירושלים נוסעים 150 איש בו זמנית.

מיקי לוי: מה הסיפור?

יפעת שאשא ביטון: תיתן לו, הוא מציג את הדברים.

דוד שפרכר: המתווה שלנו הוא מאוד מאוד קל.

דוד שפרכר: אחד, נותן טיפול ללא שום הבחנה בין מדינה ירוקה ואדומה, בהתאם לתחיקה הבין-לאומית.

דוד שפרכר: וישראל היא גם כן חברה באו"ם, לכן איכשהו כפופה לתחיקה הזאת.

דוד שפרכר: שתיים, עם מנגנון של בדיקות RT-PCR כ-72 שעות לפני הגעה לנתב"ג, ולתייר כנ"ל בחו"ל.

דוד שפרכר: היתרונות הם קודם כול שכבר עכשיו, ויש לנו נתונים ברורים מאוד, שאחוז ההדבקה בנגיף הקורונה בטיסות הוא מאוד מאוד נמוך היום.

דוד שפרכר: נכון שכאשר היה לנו הסיפור של דרום קוריאה או יוון, אבל זה היה בפברואר-מרץ, אז אנשים נסעו דחוסים אחד עם השני בטיסות, ללא מסכות, ללא בדיקות.

דוד שפרכר: היום אנשים נוסעים בטיסה עם מסכה כירורגית, ואנחנו מציגים גם כן בדיקת PCR.

דוד שפרכר: כך שכבר הסיכוי שמישהו יגיע או יידבק הוא ישאף לאפס, ממש לאפס.

דוד שפרכר: אז אנחנו מציעים פתרון מאוד קל, רוחבי, ללא הבחנה בין ירוק לבין אדום, בדיקות בישראל או בחוץ לארץ מראש.

דוד שפרכר: ואנחנו מציעים עבור הישראלים ששבים ארצה, שיעשו בדיקה כשהם ייכנסו לישראל במעבדה בנתב"ג, בדומה לכל מה שנעשה היום בכל אירופה.

דוד שפרכר: עכשיו, כדאי גם כן להגיד שפתרון הזה הוא מאוד קל ליישום.

דוד שפרכר: אני אקח לדוגמה את שדה התעופה פריז שארל דה גול, שאני מכיר מאוד טוב, כי אני טוס כמעט פעם בשבוע לפריז, והמעבדה הוקמה תוך 24 שעות.

דוד שפרכר: תוך 24 שעות, עם בדיקות חינם ותוצאות.

דוד שפרכר: ויש לי חבר שטס מפריז לתל אביב – כרגע הוא נמצא עדיין בבידוד – והוא התנדב לעשות בדיקה כזאת בפריז, הוא נחת בישראל, קיבל כבר סמ"ס עם התוצאות.

יבגני סובה: בזמן הטיסה עשו לו בדיקה?

דוד שפרכר: כשהוא המריא מפריז הוא אמר: אני אעשה סתם בדיקה.

יבגני סובה: אז חמש שעות לקח לצרפתים לעשות את הבדיקה.

יבגני סובה: אז אם יש טיסות לארצות הברית של 12 שעות, מה הבעיה לעשות - - -

איילת שקד: בגרמניה בפרנקפורט – שלוש שעות.

דוד שפרכר: כלומר, מה שהצענו פה הוא משהו מאוד קל.

יפעת שאשא ביטון: הנקודה ברורה.

דוד שפרכר: והדבר האחרון, גברתי היושבת-ראש, אני הייתי רוצה להציע, שבגמר הוועדה הזאת נוכל אולי לקיים איזשהו שולחן דיונים מאוד מאוד מקצועי, עם אנשי משרד הבריאות, עם אנשי המל"ל, איתנו גם אנשי המקצועי.

דוד שפרכר: אני מומחה ברגולציה תעופתית, כמו שהזכיר חבר הכנסת סובה, אני פעיל הרבה מאוד שנים, מלווה את החוקים, את חוק טיבי - - - באופן מאוד מקצועי.

דוד שפרכר: זאת הייתה ההמלצה שלי.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני אומר לך, אני לא רוצה שום שולחנות דיונים אחר כך.

יפעת שאשא ביטון: גם סיימנו את הזמן של להתדיין, המשרדים צריכים להביא מתווה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו שמענו הכרזה גם של השרה וגם של אנשים נוספים, לגבי זה שרוצים לפתוח את השמיים או לשחרר את ענף התעופה באמצע אוגוסט.

יפעת שאשא ביטון: הגיע הזמן לעשות את זה, אין לדעתי עוד מה לדסקס בעניין.

יפעת שאשא ביטון: מירי סוסלנסקי, בבקשה, שתי דקות.

מרים סוסלנסקי: אני מהמטה להצלת תיירות חו"ל, מאגדים את כלל החברות והעובדים של הענף, הוקמנו בעקבות המשבר.

מרים סוסלנסקי: וכמו שכולכם יודעים, ענף התיירות נמצא על סף קריסה ועם אופק לא ברור.

מרים סוסלנסקי: אני רואה סביבי אנשים שפשוט נופלים רק כי הם לא מה יקרה ולמתי לתכנן.

מרים סוסלנסקי: והדבר הזה לא מאפשר, אנחנו נראה יותר ויותר פיטורים וחברות שקורסות.

מרים סוסלנסקי: יחד עם דוד עבדנו במטה להצלת חו"ל על המתווה הזה.

מרים סוסלנסקי: ואנחנו באמת מדברים שצריך להפסיק להסתכל על צבעי מדינות.

מרים סוסלנסקי: אנחנו רואים באירופה מצבים שבהם משפחה נוסעת למדינה מסוימת, ותוך שעתיים המדינה משתנה מצבע ירוק לאדום ואז הם נדרשים לחזור לבידוד.

מרים סוסלנסקי: הדבר לא מאפשר לא יציבות ולא תחושת ביטחון לאנשים שנוסעים, ובטח ובטח לא לחברות שאחראיות על הטסת הנוסעים האלה.

מרים סוסלנסקי: אנחנו מדברים על זה שהבדיקות צריכות להיעשות במדינת היעד.

מרים סוסלנסקי: כלומר, הישראלים שיוצאים כבר יגיעו עם הבדיקה, התיירים שנכנסים יבואו עם בדיקה.

מרים סוסלנסקי: ובעצם ההסתכלות של קו אחיד על כל המדינות, כדי לא להיכנס כל הזמן לשינויים מהרגע לרגע, שרואים כמה שאירופה מתמודדת עם זה כל הזמן ובצורה לא פשוטה בכלל.

מרים סוסלנסקי: כשאני שומעת על הצהרות על פתיחת קו תעופה זה או אחר, או שישה או עשרה קווי תעופה, זה כמו לשים פלסטר על שבר ברגליים.

מרים סוסלנסקי: זה מה שאני מרגישה, כי אנחנו צריכים פתרון קבוע ויציב.

מרים סוסלנסקי: וידוע שהמתווה הזה הוא רק חלק ראשון מבין האתגרים שקיימים עד שענף התיירות בכלל יחזור לפעילות ויוכל לחזור לפעילות אמיתית, ולתת את הביטחון הזה לנוסעים, כי יש גם עניינים שצריך לטפל גם בהקשר הביטוחי, ולדעת שגם כל אזרח ישראל מקבלת ויכול לרכוש לעצמו מוצר ביטוחי מקיף ומלא, כי בלי זה אנחנו לא נראה טיסות.

מרים סוסלנסקי: אז המקום הזה מאוד חשוב.

מרים סוסלנסקי: רק אתמול גם נוכחנו לגלות שישראלי טס לאוקראינה דרך טורקיה.

מרים סוסלנסקי: הדבר הזה לא רק מסכן את הציבור, הוא גם מסכן את יחסי החוץ שלנו.

מרים סוסלנסקי: בגלל זה ברגע שנדע שכל מי שיוצא יוצא עם בדיקה וכל מי שנכנס, הדבר הזה גם יפתור בעיות נוספות שיכולות לקרות.

יפעת שאשא ביטון: לגמרי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, מירי.

יואל רזבוזוב: היושבת-ראש, שמת לב שבכל דיון אותו מוטיב חוזר, שאנחנו שמים פלסטר.

יואל רזבוזוב: כל פעם מופיע הפלסטר, שמציגים את זה אנשים מסוימים, במקום לתקן את הבעיה.

יפעת שאשא ביטון: נכון, כי אנחנו לא נותנים איזשהו פתרון כולל.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, אורי סירקיס.

אורי סירקיס: בוקר טוב ותודה רבה.

אורי סירקיס: אולי רק פתיחה קצרה: ישראייר היא חברת התעופה היחידה שפעילה היום בנתב"ג.

אורי סירקיס: כל הטייסים שלה כשירים, שדה התעופה פתוח, השמיים פתוחים.

אורי סירקיס: אתמול עשינו שש טיסות לאילת, שתי טיסות לפריז, טיסה לבוקרשט.

אורי סירקיס: אתמול הבאנו קבוצה של 100 עולים חדשים, בסך הכול מתחילת המשבר הטסנו לפה למעלה מ-1,000 עולים חדשים.

אורי סירקיס: אני בקשר כמעט יום-יומי עם עמיתי שיושב כאן לידי, כדי לברר כמה חולי קורונה יש על כל טיסה, כי אם יש חולה קורונה צריכים להתנהג אחרת עם הצוותים.

אורי סירקיס: אנחנו הבאנו 1,000 עולים חדשים, ואחד או שניים מהם היו נשאים של קורונה, זאת אומרת אובחנו כחולי קורונה.

יפעת שאשא ביטון: הם אובחנו כמאומתים, הם לא חולים.

יפעת שאשא ביטון: השימוש שלנו במילה חולים - - -

אורי סירקיס: מאומתים.

אורי סירקיס: המשמעות של זה זה ניהול סיכונים.

אורי סירקיס: מדינת ישראל מאפשרת ל-1,000 עולים חדשים להגיע, ובצדק, ומנהלת את הסיכון.

אורי סירקיס: מה קורה באילת?

אורי סירקיס: באילת התעקשנו להחזיק את הקו הזה.

אורי סירקיס: באפריל הטסנו, כולל פסח, 1,700 איש, ב-weekend האחרון הטסנו 3,500 איש.

אורי סירקיס: יש חולי קורונה באילת, מאתרים חולי קורונה במלונות באילת – אז מה?

אורי סירקיס: זה ניהול סיכונים.

אורי סירקיס: זה ניהול סיכונים משום שבלעדי זה היו מתים יותר אנשים באילת.

אורי סירקיס: היו מתים, משום שהם לא היו יכולים לטוס לטיפולים רפואיים, משום שהם לא היו יכולים לקבל את הטיפולים שהם מקבלים בבתי חולים במרכז הארץ.

אורי סירקיס: ולכן הנקודה שאנחנו כל הזמן חוזרים ומעלים זה ניהול הסיכונים.

אורי סירקיס: יש המון טכנולוגיות שמגיעות אלינו.

אורי סירקיס: מגיעות אלינו, משום שאנחנו החברה שטסה.

אורי סירקיס: שבוע שעבר ראינו טכנולוגיה של חברה שנקראת ננוסט – בתוך שניות, דקות, אתה מקבל אינדיקציה – 50% מאומתת, 70% מאומתת.

אורי סירקיס: בואו נפעיל את זה, בואו ננהל את הסיכון ונאפשר לעשות את זה.

אורי סירקיס: היום ישנן שש מדינות שמאפשרות לישראלים להיכנס: ארצות הברית, טורקיה, בולגריה, קרואטיה – שכחתי, יש עוד שתי מדינות.

איילת שקד: מונטנגרו.

אורי סירקיס: למה שלא יקצו 100,000 בדיקות, יאפשרו ל-100,000 איש לטוס?

אורי סירקיס: זה יחדש את המערך הביטוחי, זה יחדש את הקייטרינג בנתב"ג, זה יחד את הפעילות בנתב"ג.

אורי סירקיס: זה 600 טיסות, זה יכשיר את הטייסים שכרגע איבדו את הרישיונות שלהם.

אורי סירקיס: למזלי כל הטייסים בישראל כשירים.

אורי סירקיס: הכול עניין של ניהול סיכונים, פשוט לא מנהלים פה את הסיכון.

אורי סירקיס: יש לזה הרבה מאוד פתרונות, כל העולם מפעיל את זה.

אורי סירקיס: יש מעבדה בשדה התעופה באתונה, יש מעבדה בשדה התעופה בטורקיה, יש מעבדה בשדה התעופה בגרמניה.

אורי סירקיס: רק בנתב"ג מדינת ההייטק החליטה שכאן אין מעבדות.

אורי סירקיס: הכול בגלל אינטרסים וחילוקי דעות שהם חילוקי דעות פוליטיים.

אורי סירקיס: אנחנו חושבים שצריכים להקים מעבדה.

אורי סירקיס: אנחנו בישראייר הסדרנו כבר עם שני בתי חולים, שמוכנים לתת לנו חבילה של בדיקת קורונה יחד עם טיסה.

אורי סירקיס: אגב, אם בן אדם נבדק 24 שעות לפני הטיסה וחוזר לארץ כעבור ארבעה ימים, בתוך חמישה ימים הוא לא מדביק.

אורי סירקיס: הרי ההדבקה נעשית אחרי חמישה ימים.

אורי סירקיס: אז אם הוא עושה בדיקה גם בחזרה זה סטרילי לחלוטין.

אורי סירקיס: יש לזה פתרונות, פשוט אף אחד לא רוצה להרים את הכפפה הזו.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אורי, על הדברים החשובים.

יפעת שאשא ביטון: רונן קרסו, בבקשה.

רונן קרסו: יפעת, אין לי הרבה, למעט זה שכלום לא קרה פה בחודשיים האחרונים.

רונן קרסו: פשוט כלום לא קרה.

רונן קרסו: היה מתווה שאמר הבחור ממשרד הבריאות שהתחילו לעבוד עליו, אבל הגיע הקטע של המדינה האדומה, עשו פוס, הכול עצר מלכת וחזרנו אחורה עוד חודשיים.

רונן קרסו: יש תחושה שגם משרד הבריאות וגם המל"ל באמת לא מתפקדים בעניין הזה.

רונן קרסו: עוד ישיבה.

רונן קרסו: לא צריך יותר שולחנות עגולים, לא צריך יותר ישיבות.

רונן קרסו: גם את וגם מיקי צודקים במאה אחוז, צריכים לפתוח את השמיים, צריכים לנהל את הסיכון באופן נכון, כי מול זה יש 200,000 איש, כרגע או שהם בבית וחלק באמת כאבן על המדינה בנושא אבטלה, או שמחפשים מקום אחר, או שבאמת אין אופק, אין תקווה.

רונן קרסו: עכשיו, הבעיה הכי גדולה בכול, שאף אחד לא רוצה להרים את הכפפה הזאת ולהגיד: חבר'ה, מתחילים לעשות את זה.

רונן קרסו: אז יושבים, ועוד ועדה ועוד דיון ועוד שמיים פתוחים וסגורים ונהדר.

רונן קרסו: חבר'ה, צריך לצאת מכל העניין הזה, צריך להתחיל להרים את השלטר בצורה אמיתית.

רונן קרסו: זה אומר בעצם שאין בידוד לחוזרים, זה מה שנקרא להרים את השלטר.

רונן קרסו: זה הכול.

רונן קרסו: אנחנו, התאחדות סוכני הנסיעות, מבחינתנו זו הדרישה, זו התקווה, יפעת.

רונן קרסו: ובאמת, אין צורך להכביר מילים על מה שאת עושה, זה רק להוריד את הכובע.

רונן קרסו: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, רונן.

יפעת שאשא ביטון: טלי לאופר, בבקשה, שתי דקות.

טלי לאופר: דקה אני עושה את זה, אני ממשיכה מאיפה שרונן קרסו הפסיק.

טלי לאופר: התאחדות משרדי הנסיעות קודם כול מחזקים את ידייך ואת ידי מיקי, פשוט זו עבודת קודש וזה דחוף.

יפעת שאשא ביטון: וכל הוועדה.

יפעת שאשא ביטון: יש פה הרבה מאוד חברי כנסת שמגויסים, חברים.

טלי לאופר: כולם, כולם, כולם.

טלי לאופר: אבל אני מדברת רק על יוזמת הדיון.

טלי לאופר: אני רוצה רק להגיד את הדבר הבא: מדינת ישראל פשוט מתנתקת מהעולם – התנתקה מהעולם כבר.

טלי לאופר: ואין יותר זמן לשולחנות עגולים, ואין יותר זמן לבדוק ולחשוב ולקיים, בדיוק כפי שאמרת.

טלי לאופר: חייבים לצאת לדרך.

טלי לאופר: עד שלא יצאו לדרך ולא יתחילו, ולא נתנסה ולא לבדוק, זה לא לזוז.

טלי לאופר: אנחנו מתנתקים מהעולם ביחסי החוץ, אנחנו מתנתקים בקשרים הבין-לאומיים.

טלי לאופר: מדינות העולם יפסיקו לספור אותנו בתור תיירות אופציונלית, הם לא ישלחו לכאן תיירים, התעשייה הזאת תקרוס.

טלי לאופר: אין יותר זמן.

טלי לאופר: הנושא הזה עכשיו צריך להתחיל.

טלי לאופר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, טלי.

יפעת שאשא ביטון: זהר, בבקשה.

זהר אשכר: תודה רבה לוועדה, תודה רבה על ההשקעה הגדולה.

זהר אשכר: אני מהמטה לתיירות חו"ל, להצלת תיירות חו"ל, אנחנו מנסים בעור שינינו מה שנקרא.

זהר אשכר: הקורונה פה להישאר, כל מי שהולך ברחוב נמצא בסיכון.

זהר אשכר: אני חושב שהרבה יותר טוב יהיה אם המדינה תתחיל לעשות בדיקות, כפי שהציע עורך דין שפרכר, במקום לשלם דמי אבטלה לכל האנשים שיושבים בבית.

זהר אשכר: התיירות, אני מזכיר לכם, זה מרפא לנפש, לא משנה אם היא נכנסת לכאן או יוצאת לחו"ל.

זהר אשכר: הגיע הזמן שתשחררו.

זהר אשכר: חמישה חודשים הענף שלנו מושבת, המדינה שלנו סגורה, אנחנו בקרנטינה.

זהר אשכר: הגיע הזמן שנתחיל לראות מעשים.

זהר אשכר: אין פלאפון בעולם שאין בו טכנולוגיה ישראלית.

זהר אשכר: לא יעלה על הדעת שלא ייקנו כמה מטושים וישחררו אותנו מפה.

זהר אשכר: אנחנו ענף של אנשים אחראים, אנחנו יודעים את העבודה שלנו, אנחנו נדע איך לקדם וללכת עם זה קדימה, לשפר בדרך תוך כדי תנועה, כמו שאמר ראש הממשלה.

זהר אשכר: הגיע הזמן שתיתנו לענף שלנו פשוט ללכת.

זהר אשכר: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, זהר.

יפעת שאשא ביטון: מידן בר, איגוד הטייסים.

מידן בר: בוקר טוב ושלום לכולם.

מידן בר: אני חושב שזה באמת חדר שיש בו הרבה מאוד אומץ ואני אעשה את זה בפחות משתי דקות.

מידן בר: אני חושב שהאירוע הוא אירוע אסטרטגי.

מידן בר: כמו שאמרה חברת הכנסת איילת שקד, יש פה אירוע אסטרטגי, הוא הרבה מעבר לקורונה.

מידן בר: ואני אגיד שאנחנו באיגוד הטייסים עובדים על זה כבר שלושה חודשים, ולא המצאנו שום דבר, פשוט מסתכלים מערבה ורואים מה קורה.

מידן בר: בשעה וחצי שאנחנו יושבים פה גרמניה, הולנד, מרכז אירופה – עשרות טיסות מתווספות ביום, וזה לא סתם.

מידן בר: עכשיו שדות התעופה בניו יורק מלאים בשלוש בבוקר, וכל אמריקה היא אדומה.

מידן בר: אני מזכיר שגם בישראל טסים, בין תל אביב לבין רמון, ואנחנו מדינה אדומה.

מידן בר: אני אגיד שלא באנו לדבר על תסכול, לא באנו לדבר על אכזבה, יש לנו פתרון, אפשר יהיה להציג אותנו.

מידן בר: דיברנו גם איתך, אנחנו חורשים את חברי הכנסת והשרים.

מידן בר: יש פתרון לדבר הזה, פשוט צריך להחליט לעשות אותו.

מידן בר: בקצרה, מה שאנחנו צריכים לעשות זה ארבעה דברים.

מידן בר: צריכים לפתוח מהר, כי ברגע שמטוס ממריא הדברים מתחילים להסתדר.

מידן בר: זה לא מתמטיקה, זה לא פיזיקה גרעינית.

מידן בר: שתיים, צריך לחשוב שנה קדימה, כי בעוד חודשיים תהיה פה גם שפעת או איזה מוטציה, אנחנו נצטרך לחיות עם הדבר הזה כמו שחיים בעולם.

מידן בר: שלוש, צריך אלגוריתם נכון.

מידן בר: זה בדיוק מה שאיגוד הטייסים אומר, יחד עם משרד המדע ועם משרדים נוספים.

מידן בר: אם יש לך את סט הכלים הנכון, אתה יכול להפעיל אותו כל הזמן.

מידן בר: אנחנו לא מטיסים צבעים של מדינות, אנחנו מטיסים אנשים.

מידן בר: וצריך לוודא שהן אדם בריא לפני שסוגרים את הדלת של המטוס, והוא בריא ברגע שפותחים אותה.

מידן בר: והדבר רביעי, והוא מאוד מאוד חשוב: אנחנו צריכים להכניס ולשתף גורמים אזרחיים נוספים לבדיקות, לביטוחים.

מידן בר: כרגע משה שקורה, השליטה היא מאוד מאוד מבוזרת והביצוע הוא מרוכז, וצריך להפוך את זה – צריך שתהיה שליטה מרוכזת וביצוע מבוזר.

מידן בר: אני אגיד את זה בקצרה: בן אדם שרוצה לקנות מחר כרטיס בארקיע, באל על או בישראייר, רוכש כרטיס.

מידן בר: יחד עם זה הוא רוכש בדיקה והוא רוכש ביטוח.

מידן בר: הוא יעשה בדיקה אחת, שתגביל אותו.

מידן בר: דרך אגב, 48, 72 שעות לפני הגעה לשדה הוא לא יוכל ללכת לחתונה.

מידן בר: הוא יגיע לנתב"ג.

מידן בר: שמואל זכאי יודע לעשות את זה יותר טוב מכל שדה בעולם, להביא אותו למטוס בריא.

מידן בר: הוא כנראה לא יקנה בדיוטי פרי בקרוב.

מידן בר: הוא ירד במדינת היעד.

מידן בר: הוא יעשה את אותו דבר בחזרה והוא לא יידרש לבידוד.

מידן בר: מדינת ישראל יכולה להגדיר מצבי כוננות, כמו שאנחנו עושים בדרום.

מידן בר: אם עכשיו תחלואה עולה, אם עכשיו רמת הבדיקות פתאום יורדת, אם עכשיו יש חשש לאיזה מוטציה, מוסיפים כלי נוסף: עוד בדיקה, עוד הצהרה, כמובן אפליקציה שהיא טכנולוגית.

מידן בר: אני אגיד משפט אחד לסיכום: תראו, צריך לראות איך אנחנו נתפסים בעולם.

מידן בר: אני אומר לכם כטייס חיל אוויר 25 שנה, זה קצת מביך אותי ההתנהלות פה.

מידן בר: אם מישהו היה מסתכל איך מדינת ישראל, שיש לה על פרסומים זרים הכול, לא מסוגלת להיות ירוקה ומובילה, אני חושב שזה הזמן להפוך את הקערה על פיה.

מידן בר: אני חושב שאנחנו יודעים לעשות דברים סופר מסובכים, אבל הדבר היחיד שצריך לעשות זה שאת, חברת הכנסת שאשא ביטון, תקבעי בתחילת שבוע הבא הצגה של המתווה – לא דיון, לא שולחן עגול ולא ישיבה מרובעת – פשוט הצגה של המתווה, ואני חושב שאפשר לעשות את זה.

מידן בר: תסכול זה לא תוכנית עבודה ונטייה מקצועית זה לא אסטרטגיה.

מידן בר: זה הכול.

מידן בר: אנחנו פה בשביל לעבודה.

מידן בר: אנחנו נביא את המתווה ונעזור, ונביא את המידע ונטוס לכל מקום שרק תרצו, כי לא הגיוני שמדינת ישראל תאבד – היום זה לא האנשים בבידוד, המדינה בבידוד, ואנחנו מאבדים את היכולת, את העצמאות התחבורתית שלנו.

מידן בר: זה לא הגיוני, וזה פתיר.

מידן בר: תודה רבה לכם.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, מידן.

יפעת שאשא ביטון: אני אומנם כתבתי לי את זה כאן לסיכום, אבל אני אשים את זה על השולחן כבר עכשיו, ד"ר שלמון, הסיפור של מדינות אדומות וירוקות.

יפעת שאשא ביטון: ובוא ניקח רק את מדינת ישראל: כמה מאומתים יש לנו?

יפעת שאשא ביטון: אני אפילו לא מדברת על חולים, כי אנחנו יודעים שבין 50% ל-70% הם בכלל לא חולים, הם רק נושאים את הנגיף, הם יכולים להדביק.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מכירים את הסיפור הזה.

יפעת שאשא ביטון: כמה אנשים במדינת ישראל היום מאומתים?

יפעת שאשא ביטון: סביב ה-50,000, נכון?

אשר שלמון: להערכתי מעט מעל 50,000 איש נכון לבוקר.

יפעת שאשא ביטון: מתוך כמה תושבים?

אשר שלמון: בערך 9 מיליון.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת, אנחנו מכירים את המספרים.

יפעת שאשא ביטון: למה אני אומרת את זה?

יפעת שאשא ביטון: כי בסוף המכניזם צריך להיות מאוד מאוד פשוט.

יפעת שאשא ביטון: כי אנחנו מדברים על 50,000 מתוך 9 מיליון, אנחנו יכולים לומר הפוך: מעל 8 מיליון אנשים בכלל אין להם קורונה.

יפעת שאשא ביטון: אז הסיכוי שיעלה סטטיסטית חולה קורונה לתוך מטס ויטוס ליעד מסוים, מיותר להגיד שהוא מאוד מאוד קטן.

יפעת שאשא ביטון: אני יכולה לומר הפוך: יכולה להיות מדינה ירוקה, שדווקא אותם אנשים חולים יעלו לנו בטיסה.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, שבסוף אנחנו צריכים למצוא איזשהו כלל שיבטיח את הבטיחות של הנוסעים, שיבטיח את הביטחון שאנחנו לא מכניסים לכאן אנשים חולים, ואם הם חולים אז אנחנו יודעים לתת להם את הטיפול.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, אנחנו צריכים לייצר מנגנון, מנגנון שהוא נכון לכולם.

יפעת שאשא ביטון: אדום, צהוב, כתום זה בכלל לא מעניין.

יפעת שאשא ביטון: זה מעניין שיהיה לי מנגנון שיידע להתמודד עם כל סיטואציה כזו בעתיד.

אשר שלמון: לא בכדי רוב העולם עובד לפי שיטת הצבעים.

הילה שי וזאן: רגע, לפני שאתה עונה, אם אפשר לחזור לשאלה שלי על התייחסות לאיזשהו מתווה מדינות אדומות לאדומות, והאם אנחנו יכולים לבצע את זה, את הבדיקות, כמו שציינו פה בעלי המקצוע, לבצע אותן בעת חזרה, לפחות משהו יתחיל לנוע.

אשר שלמון: אני שוב חוזר ומדגיש: הבעיה היא לא במצאי בדיקות, אפילו לא בסדרי עדיפויות של בדיקות, הבעיה היא שלהבנתנו המקצועית בדיקות לא מחליפות באופן מלא את הצורך בבידוד.

אשר שלמון: לכן כדי לפתור אנשים ממדינות אדומות שנכנסים לישראל מצורך בבידוד, למעשה הרף הוא הרבה יותר גבוה מבדיקה תקינה.

הילה שי וזאן: אז מה, תגיד מה.

הילה שי וזאן: יש מתווה כלשהו?

אשר שלמון: יש מתווים שונים.

אשר שלמון: באופן עקרוני אני שוב חוזר ואומר: ברוב העולם מי שמגיע ממדינה אדומה, לצורך העניין חמתי שטסה למדינה באיחוד האירופי, שהיא גם אזרחית של אותה מדינה ולכן יכלה להיכנס, נדרשה להיכנס ל-14 יום בידוד כי היא באה מישראל, חרף העובדה שהיה לה מטוש שלילי.

הילה שי וזאן: אז אתה אומר שאין שום דרך לפתור את חובת הבידוד?

הילה שי וזאן: תגיד את הדברים ברורים.

אשר שלמון: אני אומר דבר מאוד ברור: שיש לנו עדיין מספיק מקום להתחיל עם מדינות שהן ירוקות, להתחיל את המתווים האלה, לראות שזה עובד, להתקדם למצב שהתיירות מתחילה להניע, להתקדם למצב שהתעופה מתחילה להניע.

הילה שי וזאן: אבל אזרחי המדינה כרגע - - - אני רוצה שהוא ייתן לי קודם פתרון כלשהו לאזרחי המדינה.

אשר שלמון: לגבי כניסה ממדינות אדומות, בין אם של אזרחים ישראלים ובין אם של אזרחים זרים, להבנתנו המקצועית בידוד נדרש.

אשר שלמון: אני אומר שוב: רוב המדינות המתוקנות בעולם אוחזות בגישה הזאת.

הילה שי וזאן: זאת אומרת שאתה אומר בצורה ברורה: אין לך פתרון, ומשרד הבריאות לא עומד מאחורי שום פתרון של ביטול הבידוד?

אשר שלמון: אין לי פתרון באופן גורף לפטור מבידוד אנשים שנכנסים ממדינות אדומות.

אשר שלמון: זו היום עמדת השר והדרג המקצועי אצלנו במשרד.

הילה שי וזאן: וכל הפתרונות שהציעו פה?

אשר שלמון: הוצע פתרון אחד פה, הפתרון של בדיקה.

אשר שלמון: אני אומר שוב: להבנתנו, וזה לא בגלל שאין בדיקות אז לא מאפשרים, להבנתנו בדיקה לא מורידה את הסיכון מספיק בכדי לפטור אנשים שמגיעים ממדינות אדומות מחובת בידוד.

הילה שי וזאן: גם - - - בטיסה וגם בנחיתה?

מיקי לוי: אבל עם כל הכבוד, לא הסמכתם שנפתח את הבריכות, לא הסכמתם שנפתח את המסעדות, לא הסכמתם כלום.

הילה שי וזאן: נכון.

אשר שלמון: חבר הכנסת לוי, מדינות שפתחו הכול, ראינו מה קרה.

אורי סירקיס: לא הסכימו, אז אנשים לקחו את החוק לידיים שלהם.

אורי סירקיס: זה מה שקורה באומן.

אשר שלמון: אני לא מקבל את האמירה הזו.

אשר שלמון: מדינת ישראל יודעת לאכוף.

אורי סירקיס: הם יטוסו לאומן דרך טורקיה, כי טורקיה פתוחה.

אורי סירקיס: הם יטוסו לאומן דרך יוון, כי ביוון עושים בדיקת קורונה.

אורי סירקיס: ויהיו שם 30,000 איש.

יפעת שאשא ביטון: זה, אגב, המקום הכי מסוכן שהמדינה נמצאת בו, שאנשים מוצאים דרך - - -

אשר שלמון: אבל, מר סירקיס, אנחנו כולנו נשלם את המחיר.

אורי סירקיס: במקום שיטוסו איתנו - - - בכניסה וביציאה.

אשר שלמון: לא, אנחנו לא נפתור את הבעיה בבדיקה.

הילה שי וזאן: לא רק זה, בסופו של דבר זה ניהול סיכונים, כמו שנאמר פה.

הילה שי וזאן: אם עושים בדיקה בארץ המוצא - - -

אורי סירקיס: אגב, פרופ' אבי שמחון יעץ לראש הממשלה לא לאפשר לישראלים לצאת לחו"ל, כדי שהם יבזבזו את הכסף שלהם כאן בארץ.

אורי סירקיס: אנחנו יכולים לעשות פה אלף דיונים.

אשר שלמון: חברים, זה סתם ספקולציה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה רגע לומר משהו, למרות שאמרתי שלא נגיע לזה.

יפעת שאשא ביטון: ואל תקפצו בבקשה, זה רק בשביל לחדד משהו, דווקא מהמקום של הדברים ששאלה חברת הכנסת הילה וזאן.

יפעת שאשא ביטון: אותם אנשים שנכנסים עכשיו, אותם סטודנטים מאורגנים שנכנסים בקפסולות של שישה, לכמה ימי בידוד הם נדרשים?

אשר שלמון: 14.

יפעת שאשא ביטון: 14?

יפעת שאשא ביטון: בוודאות?

אשר שלמון: כן, מלאים.

אשר שלמון: אני כתבתי את המתווה אז אני יודע.

אשר שלמון: אוקיי, כי אנחנו שמענו שזה פחות.

יוליה מלינובסקי: אני שמעתי נתונים אחרים.

אשר שלמון: חברת הכנסת, אני לשמחתי הייתי חלק מצוות כתיבת ההנחיות, אני יודע מהן.

יוליה מלינובסקי: אני ראיתי חמישה ימים.

אשר שלמון: 14 מלאים.

אשר שלמון: אל תגידי לא, כי אני מפקח על זה ואני אותן את האישורים.

אשר שלמון: תבואי אליי אחר כך, אני אראה לך את הנוהל כתוב.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, חברת הכנסת וזאן.

הילה שי וזאן: בסופו של דבר כמו שאמרנו זה ניהול סיכונים.

הילה שי וזאן: הסיכוי של בן אדם שנבדק שהוא יוצא מטורקיה או ממדינה אחרת, ונבדק כשהוא מגיע לפה, ועדיין יש לו קורונה, הוא אפס מול הסיכוי שאחד מאיתנו יידבק as we speak.

הילה שי וזאן: זה ניהול סיכונים.

הילה שי וזאן: ודאי שאי-אפשר להגיד שהבדיקות האלה הרמטיות, אבל בשם זה לאסור מישראלים – זאת אומרת, לא לאסור, אתם מרשים להם לצאת, אבל ברור שברגע שאתם מכניסים אותם לבידוד למשך שבועיים אז אתם אוסרים עליהם, כי אנשים לא ייכנסו.

הילה שי וזאן: אז ניהול סכינים אומר: מה הסיכוי שזה יקרה, מול הסיכוי שדבר שאני כן מתיר במדינה שלי יקרה, והסיכוי הזה מול הסיכון הזה מצריך איזושהי חשיבה קצת יותר עמוקה בקבלת ההחלטות האלה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת שטרן, בבקשה.

אלעזר שטרן: תודה.

אלעזר שטרן: המילים ניהול סיכונים עולות פה כמה פעמים, תוספות מקום של כבוד.

אלעזר שטרן: אני לא מכיר מערכת של קבלת החלטות מורכבת או מערכת ערכים שאין בהן התנגשויות בתוכן.

אלעזר שטרן: ויש התנגשויות.

אלעזר שטרן: וצריך לדעת איזה משקל אתה נותן לכל דבר.

אלעזר שטרן: אני מודה שהתחושה שלי, שנכנסים לפה גם אלמנטים של כוחניות, אפילו על גבולות ההיסטריה.

אלעזר שטרן: אנחנו מכירים את המספרים – את מספרי המתים אפילו, אני לא מדבר רק על מספרי החולים – ואני לא רוצה לדבר גדול יותר, כמה מתו בתקופה הזאת השנה בישראל, כמה מתו לפני שנה בתקופה הזאת בישראל.

אלעזר שטרן: הרושם הוא שבתוך ההתנגשות הזאת של הסיכונים ושל הרווחים אנחנו לקחנו צד אחד באופן קיצוני, וזה הצד של למנוע סיכונים כאילו בכל מחיר.

אלעזר שטרן: סתם אני אגיד, בעולמות שאני מכיר, אז אולי לא כדאי לצאת לשום פעולה צבאית, בגלל שאולי מישהו ייפגע.

אלעזר שטרן: בגלל שאם לא עושים שום פעולה אז אף אחד לא נפגע.

אלעזר שטרן: ואני חושב שהוועדה זאת כבר קנתה לה מוניטין בשבועות האחרונים כמי שלא מקבלת דברים עד שלא מסתמכת על נתונים מצד אחד, ואז גם יודעים לקחת סיכונים.

אלעזר שטרן: ואני חושב שהמשמעות של שדות תעופה סגורים היא הרבה מעבר לעובדי שדות התעופה, היא גם הרבה מעבר לתיירים שיוצאים ונכנסים.

אלעזר שטרן: זה סוג של אווירה בתוך המדינה בכלל של מי אנחנו, איך אנחנו נראים ואיזה אופק יש.

אלעזר שטרן: ואני חושב שהמגזרים השונים שעולים פה, בין התיירות לבין ההייטק, אנחנו לא נוכל לחזור לאותו מקום עוד פעם.

אלעזר שטרן: את אותו נהר לא חוצים פעמיים.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, מה שאנחנו מפסידים היום, לא מחכים לנו בעולם.

אלעזר שטרן: תחרות בהייטק שאנחנו מפסידים היום, נכנסות מדינות אחרות.

אלעזר שטרן: ואני מקווה שבאמת, כמו שאמרת, יושבת-ראש הוועדה, בסוף תנחי או בסוף יהיה פה סוג של מתווה, שאנחנו יכולים לדעת לאן להסתכל קדימה, גם אם זה לא היום וזה עוד שבועיים, אבל יש תוכנית שמוליכה לשם.

אלעזר שטרן: תודה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, חבר הכנסת אלעזר שטרן.

יפעת שאשא ביטון: פרופ' חגי לוין, בבקשה.

חגי לוין: הקשבתי קשב רב לכל הדיון.

חגי לוין: אנחנו הקמנו צוות מומחים רב מקצועי של איגוד רופאי בריאות הציבור, בראשו עומדת פרופ' אילנה בלמקר, ואנחנו גם מתייעצים עם בעלי העניין השונים.

חגי לוין: לפני שאני אגע בכמה נקודות מרכזיות שאנחנו רוצים להעלות, הדרך היחידה לניהול הסיכונים זה במקצועיות ובשקיפות.

חגי לוין: המצב הנוכחי שבו יש עמדה מקצועית, תו כחול, אבל היא מוסתרת מהוועדה, מהציבור, מאנשי המקצוע.

חגי לוין: היא לא מוצגת, היא רק תוצג לדרג הפוליטי, ורק אז אולי יעשו שינוי בהחלטה המקצועית.

חגי לוין: זה לא עובד ככה.

חגי לוין: את ההמלצות המקצועיות צריך להציג ביושר לכל בעלי העניין ולציבור, ולהציג גם את עמדת דעת המיעוט אות החלופות, ואחר כך הדרג הפוליטי יחליט.

חגי לוין: אבל לא ייתכן שההחלטות האלה מתקבלות באישון לילה, בחדרי חדרים.

חגי לוין: זה פוגע באמון.

חגי לוין: עכשיו, המצב הנוכחי הוא בלתי נסבל.

חגי לוין: הוא פוגע בחוסן הלאומי של מדינת ישראל, ובוודאי שאפשר באומץ, כפי שאמר חבר הכנסת שטרן, תוך לקיחת סיכונים, אפשר להתקדם הלאה.

חגי לוין: לא שזה פשוט.

חגי לוין: עכשיו, מה צריך לעשות?

חגי לוין: אני רוצה לציין נקודות שלא מספיק שמים לב אליהן.

חגי לוין: צריך לזהות ממש במיפוי מדויק של כל נקודות החשיפה במסלול שבו בן אדם עובר ממדינה למדינה, ולראות איך אנחנו ממזערים אותן בכל שלב ושלב – בטיסה, במעברים, בביקורת הגבולות וכן הלאה.

חגי לוין: זה אנחנו חייבים לעשות.

חגי לוין: אני שואל אתכם, אני לא יודע כמה אנשי ביטחון יש בנתב"ג: אתם יודעים כמה אפידמיולוגים יש בנתב"ג?

חגי לוין: אפס.

חגי לוין: בניגוד לשדות תעופה אחרים בעולם, שבהם יש יחידה אפידמיולוגית שזה תפקידה, מלכתחילה לראות איך מונעים הדבקות בתוך שדה התעופה, ואם יש אירוע, לנהל חקירה אפידמיולוגית כדי להפיק לקחים כדי לתקן, אצלנו אין בכלל את ההליך הזה.

חגי לוין: אז אם אין את ההליך, אז איך נלמד?

חגי לוין: חס וחלילה פתאום, כמו שראינו בדברים אחרים, פתאום יפתחו בבת אחת, בלי מקצועיות, בלי היגיון, בלי איזונים ובלמים, ואז לצערנו מהר מאוד יסגרו חזרה.

חגי לוין: זה לא עובד ככה.

חגי לוין: צריך לעשות את הדברים במקצועיות, עם סיכונים.

חגי לוין: גם אם תהיינה בדיקות, ואפשר לחשוב על מתווה עם בדיקות למתארים מסוימים.

חגי לוין: והבדיקות הן לא חזות הכול, הן לא יכולות להציל אותנו מכל דבר.

חגי לוין: אגב, אם עושים את זה מקצועית, כנראה שצריך לעשות שתי בדיקות, אחת כמה ימים לפני הטיסה ואחת קרוב מאוד למועד הטיסה, אבל נשים את זה רגע בצד.

חגי לוין: מה שצריך לעשות זה לראות איך אנחנו, אם יש אירוע, מזהים מי היה יכול להידבק.

חגי לוין: אז אולי צריך אפליקציה, או בתוך המגן 2 לעודד שימוש או לחייב אפילו שימוש, ולראות איך אנחנו מייצרים מצב שאם היה מקרה שעבר בשדה תעופה – א' מעט אנשים נחשפו; ב' אנחנו יודעים לזהות את האנשים האלה, במיוחד העובדים הקבועים, לזהות ולבדוק אותם.

חגי לוין: ככה אנחנו נוכל לפתוח בצורה פחות מסוכנת, יותר בטוחה.

אשר שלמון: אני חייב להתערב, חגי, במילה.

אשר שלמון: בכל מקרה בנתב"ג יש חקירה אפידמיולוגית מסודרת על ידי צוות ייעודי.

אשר שלמון: זה פשוט אמירת אי אמת.

יפעת שאשא ביטון: שנייה, יהיה אפשר להתייחס אחר כך.

יפעת שאשא ביטון: בואו רגע נקשיב לדברים עד הסוף, תוכל להתייחס והוא יוכל להשיב.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה.

חגי לוין: מאה אחוז.

חגי לוין: אבל אני מתקומם על הטענה המסולפת שזאת אמירת אי אמת.

חגי לוין: אני אפידמיולוג, הדובר הוא אונקולוג - - -

אשר שלמון: אני מצטער, חגי, להגיד שאין חקירות אפידמיולוגיות בנתב"ג זה אי אמת.

יפעת שאשא ביטון: הוא אמר שאין אפידמיולוגים.

אשר שלמון: יש צוות ייעודי של מחוז מרכז שמטפל בנתב"ג.

אשר שלמון: זה פשוט אמירת אי אמת, וצריך לפחות לדייק בעובדות.

יוליה מלינובסקי: יש רופא אפידמיולוג בנתב"ג או לא?

אשר שלמון: לא צריך אדם שישב.

אשר שלמון: אדם שיושב ברמלה או בלוד ומטפל בזה.

אשר שלמון: לא, הוא אמר שאין חקירות, וזה שקר.

אשר שלמון: חברים, לא לסלף, יש חקירות בנתב"ג.

אשר שלמון: לא לסלף.

יוליה מלינובסקי: הוא אמר שאין - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, בוא ניתן לפרופ' חגי לוין להשיב.

יפעת שאשא ביטון: הוא ישיב והוא יגיד למה הוא התכוון.

יוליה מלינובסקי: הוא לא אמר את זה.

אשר שלמון: כשהוא אומר דברים לא נכונים אני אתקומם, כי זה פשוט אמירת אי אמת.

אשר שלמון: ולדעתי פרופ' לוין יודע שיש חקירות בנתב"ג.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: פרופ' חגי לוין, בבקשה, אתה יכול להמשיך את דבריך וגם להתייחס.

חגי לוין: אני אתייחס.

חגי לוין: ד"ר שלמון קופץ משום מה.

חגי לוין: כפי שאמרתי, יש שדות תעופה בין-לאומיים שיש להם יחידה אפידמיולוגית in house, שהיא מחויבת והיא מכירה את שדה התעופה וזה מה שהיא עושה.

חגי לוין: לצערנו במדינת ישראל, למרות העבודה המצוינת של מחוז מרכז של משרד הבריאות, אין יחידה אפידמיולוגית in house לנתב"ג.

חגי לוין: ועל זה אין עוררין, אלה העובדות.

חגי לוין: ואנחנו כבר לפני מספר חודשים הצענו והתרענו על הדבר הזה, האמת עוד לפני האירוע הנוכחי בכלל.

חגי לוין: מן הראוי לנהוג במקצועיות.

חגי לוין: ומחוז מרכז עושה עבודה מצוינת.

חגי לוין: זה לא קשור, לא נטען שאין חקירות אפידמיולוגיות, אלא שצריך להיות צוות פנימי.

חגי לוין: כפי שיש מרפאה בנתב"ג, צריכה להיות יחידה אפידמיולוגית.

חגי לוין: אז לא כל כך ברור לי על מה ד"ר שלמון נזעק.

חגי לוין: אני מכיר היטב מה עושה מחוז מרכז ומה קורה בשדות תעופה בעולם, ואיך אנחנו יכולים להתקדם הלאה, זאת השקעה קטנה יחסית לשדה התעופה.

חגי לוין: אז אני אסכם: אנחנו צריכים לא לסלף את העובדות, אלא לפעול במקצועיות, בשקיפות, בשיתוף פעולה, ולמצוא את המתווה, ואחר כך לבדוק את עצמנו כל הזמן כדי לתקן.

חגי לוין: אין דרך אחרת.

חגי לוין: המצב הנוכחי פוגע בחוסן שלנו, הוא לא בהכרח מועיל לבריאות הציבור, ואנחנו צריכים לשנות אותו.

חגי לוין: ושוב, לא בשינויים קיצונים ולא מבוססים, ובאיזשהו אפילו רושם שאולי הוא נכון, אבל איזשהו רושם שההחלטות הן פוליטיות, אלא בשקיפות מלאה, כי רק זאת הדרך להתקדם.

חגי לוין: אנחנו נגיש בקרוב לוועדה את נייר העמדה המקצועי והמבוסס שלנו גם על הספרות המדעית.

חגי לוין: ואם יש איזושהי נקודה לאופטימיות, בזמן הזה הפסיק הסבסוד ההמוני של מוצרי טבק, שהיו קונים ומביאים לחברים וכן הלאה בשדה התעופה.

חגי לוין: ואפשר לחשוב גם על ההזדמנות הזאת, להפסיק את הפטור ממס לטבק בשדה התעופה, כי זה דבר שמזמן היה צריך להפסיק אותו.

חגי לוין: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אתה אומר: שניים במחיר אחד.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, פרופ' חגי לוין.

יפעת שאשא ביטון: אמיר הלוי, בבקשה, מנכ"ל משרד התיירות.

אמיר הלוי: תודה רבה.

אמיר הלוי: אני חייב להגיד, שברור שאין אף ענף שחטף את הנזק שענף התיירות חטף פה, ממצב של תוכניות עסקיות ל-5 מיליון תיירים, בין אם זה מורי דרך ובין אם זה חברת תעופה, כולם התיישרו לאפס.

אמיר הלוי: אנחנו מתחילים לראות ניצנים של התאוששות בתיירות הפנים, אבל שאף אחד לא יטעה, זה מעט מאוד, זה מספרים קטנים מאוד.

אמיר הלוי: מרבית המלונות סגורים עדיין, התפוסות בחלקם נמוכות מאוד.

אמיר הלוי: ולכן מאוד חשוב לנו לעשות הכול כדי לחזור כמה שיותר מהר לפעילות בכל מה שקשור לתיירות נכנסת.

אמיר הלוי: ופה צריך להגיד: שמעתי בתחילת הדיון את דבריה של חברת הכנסת איילת שקד.

אמיר הלוי: אני חושב שאנחנו צריכים להשקיע פה ולקחת סיכונים ולראות איך מכניסים לפה תיירות נכנסת חזרה.

אמיר הלוי: אנחנו נהיה אחרי תקופת החגים בתקופת קריסה, שתיירות הפנים כמעט ותיעלם ואין תיירות נכנסת, ואנחנו פה פשוט במצב של איבוד תשתיות.

אמיר הלוי: ולכן חשוב לנו לראות בכל דרך, ואני חייב להגיד שהסטרטאפ ניישן צריכה להוביל ולא להגיד מה קורה במקומות אחרים בעולם.

יפעת שאשא ביטון: חד משמעית.

אמיר הלוי: ולראות איך מאמצים טכנולוגיות ולוקחים סיכונים.

אמיר הלוי: ולכן, הזכיר פה ד"ר שלמון, ישבנו אתמול, שר הבריאות ושר התיירות עם כל הצוותים, ואני מקווה שאנחנו נוכל ליצור פה מתווה.

אמיר הלוי: ולא להסתמך רק על טכנולוגיה, אלא להתחיל לשמר בדיוק כמו שעשינו, כי אחד היתרונות של תעשיית התיירות, שיודעים פה לנהל ולווסת תנועה.

אמיר הלוי: הוזכרה פה הקבוצה הקוריאנית.

אמיר הלוי: צריך לזכור, מי שהדביק שם זה היה הנהג, בקבוצה לא היו חולים.

אמיר הלוי: תעשיית התיירות – אם מארגני התיירות, שזו קבוצה של עשרות חברות שמגלגלות מיליארדי שקלים לטובת מדינת ישראל, יושבים מושבתים, משרדים ריקים, העובדים בחל"ת.

אמיר הלוי: אנחנו רוצים להתחיל להחזיר אותם.

אמיר הלוי: זו תיירות שיודעת להביא קהל, שמוציא פה לפעמים 10,000 דולר בשבוע או צליין ב-1,000 דולר.

אמיר הלוי: היתרון הגדול הוא שאנחנו יודעים לנהל אותם, יודעים לארגן אותם, יודעים איפה הם לנים, איפה הם אוכלים.

אמיר הלוי: כל המסלול שלהם מאוד ברור.

אמיר הלוי: ולכן בשילוב של לקיחת סיכונים – סיכונים קטנים, צריך להגיד – והתארגנות, ובתקווה שגם תהיה פריצת דרך טכנולוגית עם בדיקות, אז אני חושב שצריך פה להחליט ולכוון לזה שכמה שיותר מהר נגיע להכנסה של קבוצות בצורה מבוקרת.

יוליה מלינובסקי: אתם לא חשבתם לשים בדיקות בנתב"ג?

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אמיר הלוי, על הדברים המאוד חשובים האלה.

יפעת שאשא ביטון: וזה זורק אותי לדיון אחר, שניהלנו בנושא התרבות, שמשרד התרבות גם אמר: תפתחו, אנחנו יודעים לנהל את זה.

יפעת שאשא ביטון: ואני מוכרחה לומר לכם שיש פה משהו שמאוד מטריד אותי: יש לנו משרדי ממשלה.

יפעת שאשא ביטון: בשביל מה צריך משרדי ממשלה, אם בסוף אנחנו לא מסוגלים לתת להם לנהל את התחום שלהם בצורה הנכונה וכפי שהם תופסים את זה מבחינה מקצועית?

יפעת שאשא ביטון: עכשיו, אני לא אומרת שהם יעשו את זה לבדם, אבל יחד עם צוותים מעולם הבריאות, שיוכלו לשבת איתם ולראות איך בונים את המתווים שגם נותנים את המענה מבחינה רפואית.

יפעת שאשא ביטון: הם אומרים: תנו לנו, תשחררו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו יודעים לעשות את זה, אנחנו יודעים לקחת אחריות.

יפעת שאשא ביטון: ואנחנו כאילו תופסים את הכול מאוד מאוד קרוב לזה ואומרים להם: לא, אתם כרגע לא בפעולה.

יפעת שאשא ביטון: ואני באמת פונה למשרד הבריאות: אתם חייבים לשחרר קצת, אתם חייבים לאפשר להם לעשות את העבודה המקצועית שלהם בליווי רפואי שלכם.

יפעת שאשא ביטון: זה אפשרי.

יפעת שאשא ביטון: וזה משרד התיירות וזה משרד התרבות וזה עוד משרדים נוספים, שכולם אומרים את דברם ואנחנו כאילו מחזיקים אותם בכוח כדי שהם לא יעבדו.

יוליה מלינובסקי: רק הערה אחת.

יוליה מלינובסקי: אנחנו אתמול ישבנו בדיון מאוד מעניין על נושא מעבדות.

יוליה מלינובסקי: וזה כבר קורה בכל העולם, בשדות תעופה בעולם יש מכשיר שתוך 15 דקות נותן תוצאה – נושא קורונה.

יוליה מלינובסקי: הדיוק שלו הוא 80% מהבדיקות הרגילות.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, הסיכון פה הוא לא גבוה במיוחד.

יוליה מלינובסקי: ואגב, הכי מעניין, שזו טכנולוגיה ישראלית, שפה אנחנו לא משתמשים ובחו"ל לעבוד.

אשר שלמון: לפספס אחד מארבעה או חמישה חולים זה סיכון לא מבוטל.

אשר שלמון: אנחנו בוחנים את הטכנולוגיות האלה.

אשר שלמון: אין מטרה פה לעכב טכנולוגיות, ברגע שאפשר יהיה לאשר נאשר.

אלעזר שטרן: אבל זו דוגמה טובה, אז הוא מפקשש אחד מארבעה או חמישה.

אשר שלמון: אחד מ-20 זה ניהול סיכונים, אחד מארבעה זה לא ניהול סיכונים.

אלעזר שטרן: לא, זה כן.

אלעזר שטרן: השאלה מה הנזק - - -

אמיר הלוי: אני חושב שמהניסיון של התקופה שהיינו צריכים להוציא מפה תיירים, אז משרד הבריאות ראה איך ידענו איפה כל תייר.

יפעת שאשא ביטון: רגע, סליחה, מדבר מנכ"ל משרד התיירות.

יפעת שאשא ביטון: מה אתה אומר?

אמיר הלוי: אני אומר שבתקופה שהוצאנו מפה את התיירים, בתקופה הקשה הזו שגרשנו אותם מפה, והבנו שזה קורה בכל העולם, ואני לא מלין, ראינו שאנחנו יודעים בדיוק את השרשרת לאן הם הולכים, שיתוף פעולה מדהים שהיה עם לשכת משרד התיירות, מארגני התיירות, משרד הבריאות.

אמיר הלוי: לכן אפשר פה לחזור בצורה מבוקרת למסלול שיגיעו לפה תיירים, ואנחנו יודעים בדיוק בכל רגע נתון איפה הם.

יפעת שאשא ביטון: חד משמעית.

יוליה מלינובסקי: ואגב, אין לנו עכשיו תיירים ואנחנו עדיין באחוזים גבוהים של תחלואה.

יוליה מלינובסקי: אז זה לא שהם מביאים לנו לפה מחלות.

יוליה מלינובסקי: ואני פונה למנכ"ל משרד התיירות: אתם חייבים להיות יותר אגרסיביים.

יוליה מלינובסקי: טוב שאתם אומרים, אבל זה מה שאתמול אמרנו למשרד התרבות: מצוין, אבל תהפכו שולחנות.

יוליה מלינובסקי: את המנכ"ל, יש לך שר, תילחמו על זה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו רואים פה דברים לא הגיוניים.

יוליה מלינובסקי: זה תחום האחריות שלכם, בשביל זה אתה יושב שם.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אלעד לוי, שירותי קרקע, בבקשה.

אלעד לוי: תודה רבה על ההזדמנות וגם תודה רבה על הכינוס של הוועדה החשובה הזאת, גם לחבר הכנסת מיקי לוי שליווה אותנו.

אלעד לוי: אני ממלא מקום מנכ"ל לאופר GHI, ומייצג את חברות שירותי הקרקע שפועלות בשדה לצורך הדיון.

אלעד לוי: ולמי שלא יודע, וזה חשוב שתכירו את הזווית הזאת, ללא חברות שירותי הקרקע טיסות לא יכולות להתקיים.

אלעד לוי: בעצם אנחנו מספקים את כל השירותים שהמטוסים והחברות הישראליות והזרות מקבלות בזמן שהן בקרקע.

אלעד לוי: את מרבית השירותים הן מקבלות מאיתנו בהרשאה מרשות שדות התעופה, שמסייעת לנו הרבה במהלך המשבר.

אלעד לוי: כל מה שאמרו פה, דרך אגב, הוא נכון, הוא חשוב, ואני בהחלט מסכים עם הגישה שאין יותר זמן לדיונים.

אלעד לוי: דיברו על הכשירות של הטייסים, אני רוצה לדבר על הכשירות של העובדים בענף שלנו, ענף שבעצם מושבת כמו כל ענף התעופה והתיירות, מחודש מרץ מעל 90% מהעובדים נמצאים בבית, ללא יכולת לשמור על הכשירות שלהם.

אלעד לוי: גם כשמדינת ישראל תרצה לחדש את הטיסות לא יהיה אפשר לחדש אותן.

אלעד לוי: חשוב להבין את זה.

אלעד לוי: אנחנו בעצם נמצאים היום במצב של עובדים מקצועיים, עובדים שגוררים את המטוס, העובדים שמקבלים אתכם בשדה, עושים צ'ק אין על מספר מערכות, עובדים שנמצאים ברחבת המטוסים – אנחנו מדברים על בטיחות ואנחנו מדברים כשירות מבצעית – אי-אפשר יהיה להפעיל את ענף התעופה בפורמט שרוצים אם לא ניתן מענה עכשיו ומתווה ברור לפתיחת השמיים, כי השמיים, כמו שאמרתם, פתוחים, אבל עובדים בשוטף פחות מ-10% מהעובדים בענף.

אלעד לוי: ויש פה חברות שנמצאות על האדים של הדלק.

אלעד לוי: למזלנו רשות שדות התעופה, אני חייב לציין אותם לחיוב, באמת עוזרים כאן, אבל אנחנו לא יכולים להמשיך ולדמם ולהיות במצב שאנחנו נמצאים.

אלעד לוי: מחודש מאי אנחנו שומעים שאוטוטו פותחים, ויש מתווה ואין מתווה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נגיד על זה משהו.

אלעד לוי: ואני מסכים, צריך להגיע מתווה, צריך להפעיל את הפעילות, כי יש כאן עובדים, והכשרות מקצועיות שפשוט יצטרכו להיערך מחדש.

אלעד לוי: ומדובר בחודשים ארוכים של הכשרות שאף אחד לא נותן את הדעת עליהן.

אלעד לוי: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך.

יפעת שאשא ביטון: אלון קצף, בבקשה, שתי דקות.

יפעת שאשא ביטון: תציג את עצמך, בבקשה, חבר הכנסת מיקי לוי ביקש שהוא ידבר.

אלון קצף: בוקר טוב לכולם ותודה רבה.

אלון קצף: אני נשיא חברת PassportCard בדיוידשילד, אנחנו חברת הביטוח הגדולה בישראל לביטוחי נסיעות, ומבטחים את רוב השליחים שיוצאים מטעם חברות לחו"ל.

אלון קצף: אנחנו עושים פעולה דומה גם בגרמניה, ומבטחים גרמנים שיוצאים מחוץ לגרמניה.

אלון קצף: חשוב לי להגיד מספר דברים.

אלון קצף: ראשית, לגבי ההשפעה הכלכלית.

אלון קצף: יש לנו לא פחות מ-800 חברות בישראל שמבקשות לשלוח שליחים ונציגים שלהן להתקנות של ציודים בחו"ל ו/או להדרכות ו/או לפרויקטים כלכליים ופרויקטים של תשתיות.

אלון קצף: כל החברות האלה לא יכולות לעשות כרגע עסקים.

אלון קצף: אני כמובן מדבר גם על אנשי התיירות שסובלים סבל קשה, ואני לא ארחיב על זה יותר.

אלון קצף: חברת הכנסת איילת שקד, עורך דין שפרכר, הציגו את הפתרון למעשה, כאשר אנחנו שומעים ברקע שד"ר שלמון ממשרד הבריאות טוען שמדיניות משרד הבריאות וההמלצה המקצועית היא המלצה שונה מאשר ההמלצה להקים מעבדה ותהליך שלם של בדיקות.

אלון קצף: אני מזמין את ד"ר שלמון, כפי שביקש גם פרופ' חגי לוין, להסביר לאנשי המקצוע, למה הדעה המקצועית של משרד הבריאות שונה מהדעה של מכון קוך בגרמניה, שונה מעמדת משרד הבריאות של צרפת, שונה מעמדת משרד הבריאות של דנמרק, של יוון, צ'כיה, פינלנד, איסלנד, ועוד ועוד מדינות רבות שתומכות בפרוטוקול של בדיקות בשדה כבדיקות שפוטרות מבידוד.

אלון קצף: עוד אני אספר לכם, שבגרמניה מדברים בימים אלו על פרוטוקול למדינות אדומות של שתי בדיקות, בדיקה אחת במדינת המוצא ובדיקה שנייה עת מגיעים לגרמניה.

אלון קצף: הפרוטוקול של שתי בדיקות, כפי שציינה חברת הכנסת שקד, עם מרחק של 72 שעות ביניהן, הוא פרוטוקול שמכה גלים, תופס.

אלון קצף: אפילו שכנתנו ירדן מבצעת את הפרוטוקול של שתי בדיקות טרום טיסה ובעת הנחיתה בשדה התעופה.

אלון קצף: ונדמה לי, על סמך שיחות שאני עורך כבר שלושה חודשים, ששורש הבעיה הוא בפחד של משרד הבריאות מאובדן רוחב פס של בדיקות שישמש את התושבים במדינת ישראל.

אלון קצף: על הטענה הזו אני רוצה לומר שני דברים.

אלון קצף: ראשית, אתמול התפרסם מכרז להקמת מעבדות בישראל, מכרז של משרד הבריאות ומשרד הביטחון, כאשר שורת הפתיחה שלו הייתה: המציע במכרז לא ישתמש בכוח אדם שמשרת את תעשיית המעבדות בשלושה חודשים האחרונים.

אלון קצף: כך כתוב.

אלון קצף: במתווה שאנחנו הצענו, הן למשרד הבריאות, למשרד התיירות ולחברי הוועדה, אנחנו מדברים על מצב שאנחנו יכולים להקים מעבדת בדיקות בנתב"ג תוך שימוש אך ורק בכוח אדם זר שיגיע מאירופה.

אלון קצף: אנשים שמפעילים מעבדות באירופה הם אלו שיאיישו את המשרות כאן בישראל, מבלי לקחת רוחב פס ממשרד הבריאות ולענות על כל החששות של משרד הבריאות בנושא הזה.

אלון קצף: אז רצוי באמת שמשרד הבריאות יעדכן את הנחות העבודה המקצועיות שלו ואת ההמלצות שלו, תוך כדי זה שהוא מתייחס לעובדה שישנם גופים שמסוגלים להקים כאן במדינת ישראל מעבדות ללא שימוש בכוח אדם ישראלי, ללא שימוש בריאגנטים שמתאימים לאיזושהי מעבדה כאן בישראל, כך שאין אפילו חשש לאיזושהי תחרות מאחורי הקלעים.

אלון קצף: לסיום אני רוצה לומר עוד דבר: כשאנחנו מדברים על פרוטוקול של שתי בדיקות, הרי שאנחנו מדברים על מצב שאנחנו נדרוש מאנשים שנכנסים לישראל לעשות בדיקה בחו"ל טרום הגעתם לטיסה לכיוון ישראל.

אלון קצף: יש היום רשתות של למעלה מ-4,000 מעבדות ברחבי העולם, כולם עברו אקרדיטציה על פי התקנים המחמירים ביותר.

אלון קצף: לכל אחת מהמעבדות האלה אנחנו יודעים להפנות אנשים, על מנת להקל עליהם את תהליך הכניסה לישראל.

אלון קצף: את הדברים האלה אפשר לעשות מחר בבוקר, מבלי לקחת רוחב פס ממשרד הבריאות, ותוך כדי שימוש באנשים שמגיעים מחו"ל בשביל להפעיל את המעבדות.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: הנקודה הזו ברורה.

אלון קצף: עד כאן דבריי.

אלון קצף: אני באמת מציע שהשקיפות, כפי שפרופ' חגי לוין, היא תהיה זו שמנחה את ההחלטות הרפואיות, המקצועיות, ולא פחד מרוחב פס של מעבדות שילך לאיבוד.

יוליה מלינובסקי: למה הפסקתם לבטח נוסעים מעל גיל 60?

אלון קצף: אז מה שכתוב בעיתון זה דבר אחד.

אלון קצף: אני כבר מודיע: הביטוח יהיה עד גיל 80, והציטוטים בעיתון פשוט גורמים עוגמת נפש.

זהר אשכר: ביטוחי ביטול פרה טיסה, כל מה שהיה נהוג עד הקורונה?

אלון קצף: יהיה ביטוח ביטול טיסה כתוצאה מהידבקות בקורונה.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, תודה רבה.

מיקי לוי: יש לו תוכנית באמת מקיפה לנושא הביטוחים, כולל מחירים.

מיקי לוי: לזכותו ייאמר.

מיקי לוי: ישבתי איתו שעתיים.

יפעת שאשא ביטון: חברים, אני רוצה ממש בקצרה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כבר שעתיים בתוך הדיון, אנחנו חושבת שהרעיון הוא די ברור.

יפעת שאשא ביטון: אבל אני אאפשר לנציגים מתחומים שונים לדבר.

יפעת שאשא ביטון: ואני עוד רוצה לשמוע גם את יובל בן הרוש ואת אילן, רח"ט כלכלה של משרד החוץ.

יפעת שאשא ביטון: אז אני מבקשת שתישארו איתנו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נעבור ליוסי פתאל, אחר כך צבי הרפז, ממש בשתי דקות כל אחד, ואחר כך נשמע את הנציגים גם של מכלול התעופה במשל"ט וגם של משרד החוץ.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, יוסי פתאל.

יוסי פתאל: שלום רב.

יוסי פתאל: תודה רבה על הדיון, גברתי.

יוסי פתאל: קודם כול, אני עדיין די נדהם שהדיון הזה מבוסס כולו דקלרציות, הכרזות, דעות ולא נתונים.

יוסי פתאל: לדוגמה, הקבוצה הדרום-קוריאנית, שאפילו איש משרד הבריאות שלמון שאני הייתי איתו בקשר, לא הדביקה אפילו ישראלי אחד.

יוסי פתאל: הנהג שחלה הוא הדביק תיירים.

יוסי פתאל: אני חלוץ החקירות האפידמיולוגיות במדינת ישראל בחודש הראשון של המשבר.

יוסי פתאל: סדצקי, בר סימן טוב, שלמון, היו איתי בקשר, לפעמים עשרות פעמים ביום.

יוסי פתאל: ואנחנו הוכחנו שאנחנו יכולים לשלוט לגמרי בתנועה של התיירים.

יוסי פתאל: ואני לא רוצה לעשות עכשיו מבחן לאנשי משרד הבריאות ולבקש מהם שיציינו עשרה מקרים שבהם תיירים הדביקו ישראלים – הם לא יצליח להגיע למספר הזה.

יוסי פתאל: לגבי שיקול הדעת המקצועי, ואני מצטער שאני אומר את זה בכעס, אנחנו איבדנו במידה רבה את האמון.

יוסי פתאל: רק בחודש האחרון אמרו לנו ש-1,000 זה קו אדום, שאחריו יהיה הסגר; ואז בא שר בריאות חדש ואמר ש-2,000 חוזרים בחזרה לבידוד, ושום דבר.

יוסי פתאל: לכן אני מציע שיהיה קורטוב של ספק גם בדברי אנשי משרד הבריאות, מכיוון שהדברים האלה הם מאוד בעייתיים לאורך הזמן והם לא מבוססים על נתונים.

יוסי פתאל: לעניין מדינת ישראל והמצב הייחודי שלה – להבדיל מכל ההשוואות שעשו פה, אנחנו מדינה שיש לה שער כניסה יחידי דרך האוויר.

יוסי פתאל: המדינה שהכי קרובה למצבנו בהתייחסות לכניסת זרים זאת צפון קוריאה, לא אף מדינה אחרת.

יוסי פתאל: באירופה יש תנועה בין המדינות, גם בארצות הברית, במזרח כמובן וכו'.

יוסי פתאל: המדינה היחידה שמבודדת את עצמה מהעולם ומכניסה של זרים, שזה דומה, אגב, גם במספרים אנחנו לא רחוקים, זה לגמרי צפון קוריאה.

יוסי פתאל: וצריך לקחת את העניין הזה ולהתייחס אליו.

יוסי פתאל: בתחילת התהליך, כשהיה את הסיפור עם האירועים, משרד הבריאות היו מעבירים לי שם ואירוע, אחרי שלוש שעות קיבלו את כל השרשרת, את כל הטלפונים.

יוסי פתאל: אמנון שמואלי מרשות ההגירה והאוכלוסין, ביחד איתי, דאגנו לפינוי מסודר.

יוסי פתאל: ואני אומר עוד פעם: לא היו הדבקות.

יוסי פתאל: יש בעיה חמורה של תדמית לגבי תיירים, ואנחנו צריכים לפתור אותה גם עם הציבור.

יוסי פתאל: לעניין התיירות הנכנסת – אומרים כאן אנשים ניהול סיכונים, ואף אחד לא מתכוון בעצם למה שהוא אומר.

יוסי פתאל: הלא תייר שעושה בדיקה 72 שעות לפני ההגעה שלו לארץ, עם ההגעה שלו לארץ, במתווה המפורט שהגשנו לכם בוועדה, גם אחרי יומיים-שלושה שהוא נמצא בארץ, הסיכוי שיש ביניהם חולה שמפיץ מחלה הוא נמוך בצורה משמעותית מהישיבה שלכם עכשיו בחדר הוועדה.

יוסי פתאל: חד משמעית.

יוסי פתאל: ואנחנו נגייס פרופסור או דוקטור לסטטיסטיקה שיציג את המספרים האלה.

יוסי פתאל: הנושא שלא שמים תג של סיכון סטטיסטי למתווים שונים של תנועת תיירים בארץ – זה שהוא לא קיים, הדבר הזה הוא חשוב מאוד.

יוסי פתאל: הנושא של צבעים שמדברים פה מטעם משרד הבריאות – רבותיי, בעולם כבר חוזרים מזה.

יוסי פתאל: הלא במדינת ישראל הכרזנו שאנחנו ירוקים, עשינו טקסים עם שרי תיירות, בדרך למטוס כבר נהיינו אדומים, והכול התרסק.

יוסי פתאל: צריך להבין, לנו להביא קבוצות תיירים לארץ לוקח ארבעה חודשים.

יוסי פתאל: איך אפשר לתכנן ככה ענף שלם ולתכנן טיסות ובתי מלון ותנועה?

יוסי פתאל: ואני מדבר עכשיו, אני אומר את זה על דעתם של ראשי הערים בטבריה, בנצרת, בצפת ובעכו, ואני גם מדבר בשם ראש עיריית ירושלים: המצב הנוכחי כפי שהוא מוגדר ומנוהל פה על ידי משרד הבריאות הוא מסוכן בריאותית יותר ממה שיאפשרו כניסה של תיירים, בקבוצות תיירים, בצורה מפוקחת, נבדלת, נפרדת, מנוטרת, כפי שאנחנו עשינו ויכולים לעשות.

יוסי פתאל: ללא קבוצות תיירים הערים האלה מתות לחלוטין.

יוסי פתאל: מדובר פה על 200,000, זורקים ככה מספרים – אין בנצרת חיים בלי קבוצות תיירים.

יוסי פתאל: אין חיים בצפת, ובחדרים סמוכים בכנסת שופכים מאות מיליונים כדי לתמוך בהם.

יוסי פתאל: לכן צריך להכניס את התיירים בצורה מפוקחת, לנהל סיכונים סטטיסטית ולא בדקלרציות.

יוסי פתאל: לצערי הרב, המדיניות כרגע שמובילים אנשי משרד הבריאות היא למה לא ולא איך כן.

יוסי פתאל: צריך לאסור את השימוש בלמה לא, ולחייב דיון באיך כן, כולל מספרים שיודעים להגדיר סטטיסטית את הסיכונים.

יוסי פתאל: יותר בטוח לשבת באוטובוס מלא תיירים במתווים שאנחנו הצגנו, מאשר לשבת עם חברי הוועדה עכשיו בדיון הזה.

יוסי פתאל: ואנחנו נתנו לכם נייר מפורט עד לפרטי פרטים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו עם מחיצות פה.

יוסי פתאל: המשפט האחרון שלי: הנושא הסטטיסטי, וגברתי, אתם תבעתם כל הזמן מספרים והם לא קיימים בדיון הזה.

יוסי פתאל: הסיכון הסטטיסטי לעומת הסיכונים שנאמרים כאן כעמדה מקצועית מטעם משרד הבריאות אינם מוכחים.

יוסי פתאל: אנחנו הצענו מתווה מפוקח, מבודל, שעות נפרדות – אין לי זמן.

יוסי פתאל: ואני חוזר אל הכלכלות המתרסקות, המתפוררות, שמהוות סיכון בריאותי עד כדי חיי אדם בכל הערים שלא יחזרו לאיתנן ללא כניסת תיירים.

יוסי פתאל: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, יוסי.

יפעת שאשא ביטון: אין לנו נתונים סטטיסטיים כי לא ממש היו טיסות או לא היה ממש פתוח ענף התעופה - - -

יוסי פתאל: לגבי הסיכון אפשר בפירוש להגיד, שאם יש את שלוש הבדיקות שאני אמרתי, יעמוד לפניכם דוקטור ויגיד, האם זה יותר מסוכן מאשר לעלות על אוטובוס קו 5 או על אוטובוס תיירים בתנועה שהיא מבודלת, כמו שאנחנו מציגים?

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, יוסי.

יפעת שאשא ביטון: אני רק אמשיך את דבריי.

יפעת שאשא ביטון: דיברנו על הסבירות הסטטיסטית שיעלו חולים לטיסה או שיגיעו הנה וידביקו; דיברנו על הסבירות הנמוכה שיש בזה.

יפעת שאשא ביטון: ובכל זאת, אנחנו מאמינים שגם במציאות אחרת, כי מה לעשות, אנחנו נצטרך לחיות עם הקורונה, צריך למצוא את המנגנון ואת הדרך כן לאפשר את השגרה גם בענף הזה.

יפעת שאשא ביטון: אז תודה רבה לך.

יפעת שאשא ביטון: צבי הרפז, אבל אני ממש אקפיד שזה יהיה שתי דקות.

יוליה מלינובסקי: מה זה תו כחול?

יוליה מלינובסקי: אפשר לראות?

אשר שלמון: אפשר לראות הכול.

אשר שלמון: בניגוד למה שנאמר פה, אין סודות.

קריאה: אז איפה אפשר לראות אותו?

אשר שלמון: תפנו אליי, נעביר לכם.

יוליה מלינובסקי: יש מצב שאנחנו בוועדה נקבל תו כחול?

אשר שלמון: אין שום בעיה להראות את התווים.

יוליה מלינובסקי: משום מה זה לא בא לדיון בוועדה.

מיקי לוי: לא צריך להביא אנשים מחו"ל כדי לבצע את הבדיקות, יש 100 טייסים שמוכנים לעשות את זה, אנשים עם רמה, צ'יק צ'ק אפשר יהיה - - -

אלעזר שטרן: אתה כמה סלקטורים יש?

אלעזר שטרן: אלפים.

מיקי לוי: לא, לבדיקת - - -

אשר שלמון: אבל זאת לא הבעיה.

יפעת שאשא ביטון: צבי, בבקשה, שתי דקות.

צבי הרפז: בוקר טוב לכם, אני מתנצל על הרעשים החיצוניים, אני נמצא במאהל מול משרד האוצר.

צבי הרפז: כמורה דרך אנחנו יודעים לעבוד עם תיירות בדיוק בקפסולות.

צבי הרפז: בדיוק כמו שיודעים לטוס בקפסולות ויודעים להסתדר בקפסולות בדברים אחרים – גם בלימודים – אנחנו יודעים לעבוד עם תיירות בקפסולות.

צבי הרפז: אין לנו שום בעיה להיות נאמני קורונה, שלוקחים על עצמנו את האחריות לנטר ולבדוק כל אחד מהתיירים, כל בוקר חום, כמה פעמים ביום אפילו אם צריך, להקפיד על מסכה, להקפיד על אלכוג'ל, להקפיד על מרחקים, וכמובן להיתמך באפליקציה ולשדר את זה בצורה רציפה לאורך כל היום.

צבי הרפז: אנחנו יודעים לעבוד עם דיווחים לאתרים, מתי אנחנו מגיעים.

צבי הרפז: אנחנו יודעים להקפיד על לוח הזמנים, אנחנו יודעים לבצע הפרדה בחדר אוכל.

צבי הרפז: רק צריכים שיאפשרו לנו את זה.

צבי הרפז: ואם יאפשרו לנו, אנחנו נדע להתמודד עם הדברים האלה, בדיוק כמו שאנחנו יודעים להתמודד עם מצבים אחרים שצצים תוך כדי ומטפלים בהם, ככה לאורך כל השנים.

צבי הרפז: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך, צבי.

יפעת שאשא ביטון: יובל בן הרוש, בבקשה, ראש מכלול תעופה במשל"ט הקורונה.

יובל בן הרוש: שלום לכולם.

יובל בן הרוש: אני אדבר מהר.

יובל בן הרוש: בניגוד למה שכולם הציגו פה, יש מתווים.

יובל בן הרוש: אנחנו עובדים מטעם משרד הבריאות, בנינו מתווים ביחד עם משרד התחבורה, בליווי מאוד צמוד של רת"א, ביחד עם משרד החוץ, ביחד עם מומחי סיכונים ומתמטיקאים ממפא"ת.

יובל בן הרוש: אנחנו יודעים, בהתקבל החלטה, לצאת למתווה בטווח זמן מאוד קצר, עם משימות מאוד מאוד ברורות לכולם.

אלעזר שטרן: לא מבין, יש לנו סיווג ביטחוני לדעת מתווים.

יפעת שאשא ביטון: רגע, אנחנו נעשה את זה מסודר.

יפעת שאשא ביטון: יובל, זה אומר שני דברים: once, אם מתקבלת היום החלטה, אפשר לפתוח את השמיים.

יפעת שאשא ביטון: זאת אומרת, שההכרזה של שרת התחבורה, שאני לגמרי מאמינה לה שהיא בכיוון לשם, תוכל להתממש בעניין של אישור, נכון?

יובל בן הרוש: אנחנו ב-15 באוגוסט יכולים לצאת למתווה שמעל עשר מדינות אפשר להיכנס בלי בדיקה ובלי בידוד.

מיקי לוי: למה עשר?

יפעת שאשא ביטון: שנייה.

יובל בן הרוש: רש"ת עם נתב"ג במוכנות מאוד גבוהה, רת"א מכירים את המתווה, העבירו את המתווה הזה כבר לחברות התעופה להתארגן.

יובל בן הרוש: אנחנו יודעים, עם קצת פעולות שנשארו לנו ואנחנו אמורים לסיים עוד השבוע, עד ה-7 באוגוסט שמנו לעצמנו יעד, אנחנו יודעים ב-16 באוגוסט, כמו שאגב מנכ"ל משרד הבריאות אישר וכל צמרת משרד הבריאות אישרה ופרופ' גרוטו אפילו אישר לעיתונות, אנחנו ב-16 באוגוסט יודעים לצאת עם המתווה הירוק.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שבתחילת שבוע הבא, בעזרת השם, אנחנו קובעים כאן דיון, ואתם תציגו לנו את המתווה שיאפשר את פתיחת השמיים ב-16 באוגוסט, כפי שאתה אומר.

יובל בן הרוש: נשמח מאוד.

יובל בן הרוש: ושוב, אני מדבר פה על מתווה שהוא המתווה של המדינות הירוקות, שהוא המתווה שמקובל ברוב מדינות אירופה.

יפעת שאשא ביטון: אז אני אתייחס לזה אחר כך גם.

יובל בן הרוש: לרוב מדינות אירופה היום יש רשימה ירוקה של מדינות בלי בדיקה, בלי בידוד.

יובל בן הרוש: לרוב או בוא נגיד לכל מדינות העולם למעט אחת או שתיים יש גם רשימה שחורה של מדינות.

יובל בן הרוש: אז ככה שהנושא של איסור על חלק מהמדינות הוא לא משהו חריג.

יובל בן הרוש: לגבי המתווה האדום שהעלו פה, ארצות הברית – אנחנו הצגנו למשרד הבריאות מתווה שכולל באמת שתי בדיקות.

יובל בן הרוש: אני ממליץ לאנשים בפורום לא להינעל על איפה הבדיקה ואם זה בנתב"ג או לא, כי אני לא חושב שזה נכון.

יפעת שאשא ביטון: זה לא רלוונטי לנו, רק מעניין שיהיה מתווה.

מיקי לוי: תפתחו.

מיקי לוי: עזבו אותנו, תפתחו.

יובל בן הרוש: מזמין כל מי שחושב שהוא יודע יותר טוב ממני לבוא לאתגר אותי, אני אשמח.

יפעת שאשא ביטון: לא, חלילה, להיפך.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת לך אפילו: אנחנו לא נכנסים לשיקולים שלכם של איפה הבדיקות ואיך עושים אותן.

יפעת שאשא ביטון: מה שאנחנו רוצים זה שיהיה מתווה מוסדר שיאפשר את ההפעלה של המערך הזה, את השיקולים המקצועיים אני משאירה לכם.

יפעת שאשא ביטון: רק הערה אחת לגבי הנושא של מדינות אדומות וירוקות, אני אמרתי את זה גם קודם: סטטיסטית אנחנו יכולים להיות במציאות שדווקא ממדינה ירוקה יעלו לנו כמה אנשים שהם חולים או שהם נושאים, לצורך העניין, את הנגיף; ולהיפך, ממדינה אדומה יבואו אנשים שלא היו חולים, לא חולים ואולי גם לא יהיו חולים.

יפעת שאשא ביטון: ולכן אני אומרת, שאני מבינה את ההיגיון מאחורי הסיפור של האדום-ירוק, זה אולי עושה קצת שכל וזה מרגיע, אבל בשורה התחתונה אנחנו צריכים מערך שיהיה נכון לכולם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא רוצים שייכנסו אנשים חולים, או אם ייכנסו אנשים חולים, שנדע להתמודד עם זה ולטפל בהם.

יפעת שאשא ביטון: ולכן אני חושבת שצריך להוריד מסדר-היום את העניין של ההבחנה בין המדינות, למעט באמת מקומות שאנחנו יודעים שיש שם תחלואה באופן חריג ממש, מה שלא קורה כאן.

אורי סירקיס: זה אומר שאנחנו יכולים להתחיל למכור ל-16 באוגוסט, מה שהוא אומר פה?

מיקי לוי: ביום ראשון נדע - - -

יובל בן הרוש: אני רוצה להגיד משהו מעניין בהקשר של המתווה הירוק – סטטיסטית זה תלוי כמובן בכל מיני הנחות יסוד.

יובל בן הרוש: על כל 10,000 ישראלים שיצאו ממדינה ירוקה, 60 יצאו חולים ו-40 יחזרו חולים.

יובל בן הרוש: כלומר אנחנו חוסכים תחלואה אם אנחנו מוציאים אנשים למדינות ירוקות.

מיקי לוי: רגע, נציג משרד הבריאות אומר: הם מבחינתם יהיו מוכנים.

יפעת שאשא ביטון: רגע, אבל תנו לי לשמוע את מה שיובל אמר.

אשר שלמון: כפי שאמר יובל, אנחנו ב-16 בחודש נהיה מוכנים עם מתווה המדינות הירוקות.

אשר שלמון: הדברים נאמרו על ידי השר, נאמרו על ידי פרופ' גרוטו כאן בוועדה.

מיקי לוי: גברי, אני רוצה להגיד לך ולך, השר שלך כרגע אמר:

מיקי לוי: אין שום הוכחות שמגבלות סוף השבוע הוכיחו את עצמן.

מיקי לוי: לבטל את כולן.

יפעת שאשא ביטון: נכון, כתבתי לעצמי.

יפעת שאשא ביטון: נפסיק עם המגבלות בסופי שבוע.

מיקי לוי: הוועדה הזו אמרה את זה לפני שלושה שבועות.

מיקי לוי: אז ככה יהיה גם בתיירות.

מיקי לוי: חבר'ה, תפסיקו, נו.

אשר שלמון: חבר הכנסת לוי, אמרתי בדיוק, בסוגיה של מתווה המדינות הירוקות, משרד הבריאות יהיה מוכן ב-16 באוגוסט, כפי שהוכרז.

אורי סירקיס: מוכן זה אומר שאפשר להתחיל למכור ל-16?

יפעת שאשא ביטון: זה לא נאמר בתחילת הדיון.

יפעת שאשא ביטון: אבל אני מבקשת מכם רגע לאפשר ליובל לומר את הדברים שלו שוב.

יפעת שאשא ביטון: לי חשוב לשמוע את מה שהוא אמר.

יפעת שאשא ביטון: יובל, אמרת משהו שלא הצלחתי לשמוע, אני אשמח אם תחזור על הדברים.

יפעת שאשא ביטון: חברים, אני אוציא אתכם החוצה.

יובל בן הרוש: מומחה ניהול הסיכונים שלנו שעשה את המודל, ברוב התרחישים שאנחנו מראים, אם אנחנו מוציאים 10,000 ישראלים למדינות ירוקות, ובהנחה שבממוצע יהיו שם גם 60 חולים שעלולים לטוס, בדרך חזרה, אם הם שוהים שם חמישה ימים, יחזרו 40.

יובל בן הרוש: כלומר אני מקטין את התחלואה בזה שאני מוציא אנשים למדינות ירוקות.

יובל בן הרוש: שוב, זה הערכות סטטיסטיות של מומחה ניהול סיכונים, יכול להיות לפה או לשם.

יובל בן הרוש: אבל יש היגיון, יש בזה רציונל, עשינו פה המון המון בדיקות.

יפעת שאשא ביטון: ועדיין אני מבקשת שיימצא מערך כולל, כדי שיהיה ניתן לאפשר את הפעילות השוטפת של הענף הזה, בלי הגדרה מצומצמת של מדינות כאלה ואחרות.

יפעת שאשא ביטון: שוב, אני חוזרת, למעט מוקדים שהם מאוד מאוד מורכבים, ואנחנו יודעים שיש גם כאלה.

יובל בן הרוש: לגבי זה, ובתור יושבת-ראש הוועדה שנוגעת, אני מניח, לא רק לתעופה, אם משרד הבריאות יראה לנכון לקצר בידוד באמצעות בדיקות, ייתכן שזה יהיה לבידוד לא רק של הטסים לחו"ל.

יובל בן הרוש: בגלל זה פה הצוות שלנו, אם ייתנו לו פתרון שאומר: משרד הבריאות מאמין שבדיקות מקצרות בידוד, זה יחול גם על השבים מחו"ל ממדינות אדומות ונשמח מאוד.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, יובל.

יפעת שאשא ביטון: אילן ממשרד החוץ, אתה רוצה להוסיף משהו?

אילן פלוס: האמת היא שמה שיובל אמר זה בדיוק נוגע למה שרציתי להתייחס אליו, אז אני יכול לקצר.

אילן פלוס: מה שרציתי להוסיף זה כמה משפטים.

אילן פלוס: צריך לזכור, וזה הוזכר מקודם, אנחנו מדינה אדומה.

אילן פלוס: אז גם אם נפתח למדינות ירוקות, ואני חייב להגיד, משרד החוץ עשה שיחות עם כל המדינות, כדי לקדם את המהלך, מרבית המדינות מיישרות קו עם ההמלצה של האיחוד האירופי, ובשלב הזה כל עוד המצב התחלואתי פה כפי שהוא, הן לא יאפשרו כניסה של ישראלים, למעט חלק מהמדינות שמאשרות חריגים מאוד של אנשי עסקים בודדים מאוד או סטודנטים או מקרים הומניטריים, אבל בגדול הגבולות עם מרבית המדינות סגורים.

אילן פלוס: זאת נקודה ראשונה.

אילן פלוס: ומיישרים קו.

אילן פלוס: דבר שני שצריך אבל לדעתי גם להסתכל, זה שמדינות מצפות גם להדדיות.

אילן פלוס: ולכן צריך יהיה פה במודל המדינות הירוקות גם לאפשר, וזה גם נותן מענה לדובר הקודם, ואנחנו מודעים לקשיים של הסקטור, שהוא במצב קשה, צריך לאפשר גם כניסה של תיירות ממדינות ירוקות לארץ.

אילן פלוס: אלה שתי הנקודות שרציתי להגיד.

אילן פלוס: אנחנו כמשרד החוץ מוכנים להשיק כל מהלך מול המדינות.

אילן פלוס: עם כולן יש לנו קשר ושיח שוטף שנבנה ספציפית על הנושאים האלה בחודשים האחרונים.

אילן פלוס: תודה.

יפעת שאשא ביטון: מצוין.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אילן.

דן קטריבס: אפשר אולי לדבר, מהתאחדות התעשיינים?

דן קטריבס: כי לדעתי מדברים המון על תיירות, אבל אני רוצה להדגיש את החשיבות של מה שאמרה חברת הכנסת שקד.

דן קטריבס: הכלכלה הישראלית – תיירות היא מאוד חשובה בה, אבל אנחנו היום נמצאים במצב של מצור, שאנשי עסקים שרוצים להגיע ארצה, להמשיך לעשות עסקים, לא יכולים להגיע, אנשי עסקים ישראלים לא יכולים לצאת החוצה.

דן קטריבס: את התוצאות של המצור הזה אנחנו נראה לאורך זמן.

דן קטריבס: אין יותר השקעות, אין יותר שיווק, אין יותר התמודדות על מכרזים.

יפעת שאשא ביטון: אדוני, הנקודה ברורה.

דן קטריבס: אנחנו מודרים.

דן קטריבס: אנחנו מאבדים את פלחי השוק שיש לנו בשווקים העולמיים, ואם לא יעשו את האיזון הנכון בין הכלכלה באופן הכללי שלה לבין הרפואה, אנחנו רק נראה תוצאות חמורות יותר.

דן קטריבס: אני חושב שהדבר החשוב ביותר שנאמר פה היה של איגוד הטייסים: צריך להתעסק באנשים, להטיס אנשים, ולא מדינות.

דן קטריבס: צריך למצוא מצב שמבודדים את החולים מהלא חולים ומטיסים את האנשים הבריאים, ועושים את ההבחנה הזאת ונותנים לכלכלה לתפקד, כי אחרת את התוצאות של אי התפקוד עכשיו, אנחנו נאכל את המרורים האלה בחודשים הקרובים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני.

דן קטריבס: ולא רק התיירות נפגעת, כל הכלכלה נפגעת.

דן קטריבס: מדינת ישראל היא מדינה קטנה, השוק המקומי לא מספק.

דן קטריבס: נכון שחשוב לקנות כחול לבן, אבל 9 מיליון זה לא 9 מיליארד.

דן קטריבס: וכדי שהכלכלה תמשיך או תתחיל לצמוח מחדש, חייבים לפתוח מחדש את השווקים, את הגישה לשווקים בשני הכיוונים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני, על החידוד של הדברים שנאמרו כאן.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שכל השיח נוגע בדיוק גם בנקודות האלה.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה ברשותכם לסכם את הדיון.

יפעת שאשא ביטון: הסיכום בדיון הזה יהיה מאוד פשוט.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו שמענו כאן את כולם, אפשרנו גם להביא צדדים שונים ומגוונים של הסוגיה הזו.

יפעת שאשא ביטון: אני מבינה גם ממך, ד"ר שלמון, שמבחינת

יפעת שאשא ביטון: כם ב-16 באוגוסט אפשר לתת אור ירוק לתעופה בישראל, לטובת אותן עשר מדינות – בוא נתחיל עם זה – עשר מדינות ירוקות.

יפעת שאשא ביטון: במה זה תלוי?

אשר שלמון: אנחנו הכנו.

אשר שלמון: כרגע הייעוץ המשפטי שלנו, משרד המשפטים וגופים אחרים עובדים על התקנות.

אשר שלמון: זה יוצג לקבינט, ילך להליך של חקיקה וזהו.

יפעת שאשא ביטון: ילך להליך של חקיקה.

יפעת שאשא ביטון: אז אני רוצה לומר משהו.

יוליה מלינובסקי: זה סיפור.

אשר שלמון: זהו, עוד פעם, ברמה המקצועית.

אשר שלמון: בסופו של יום צריך יהיה להכניס את זה לתקנות, זה יצטרך להיות מתוקן.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: אין הרבה זמן עד ה-16 באוגוסט, זה שבוע הבא.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שאתם נמצאים בסד זמנים שהדברים צריכים להסתיים עד סוף שבוע, ובתחילת שבוע כבר להיות מוצגים לכנסת.

אשר שלמון: חברת הכנסת ביטון, אני חייב להגיד לך שאנחנו השקענו הרבה מאוד שעות, כולל בשבוע האחרון.

יפעת שאשא ביטון: אני בטוחה.

דן קטריבס: אנחנו לא מעכבים את זה.

דן קטריבס: כולל סוגיות משפטיות שנתנו את דעתנו עד לרמת הפרט הכי קטן.

יפעת שאשא ביטון: אוקיי.

יפעת שאשא ביטון: אז אנחנו נבקש שעד תחילת שבוע הבא, נשלח גם זימון מסודר, הדברים יובאו לשולחן הוועדה.

יוליה מלינובסקי: התו הכחול.

יפעת שאשא ביטון: כן.

יפעת שאשא ביטון: יוצגו כאן גם מבחינת המתווה, וגם לוודא שהתקנות אכן נכתבות.

יפעת שאשא ביטון: כי אם הן לא תהיינה כתובות עד יום שני, זה אומר שכל ההצהרות האלה הן עורבא פרח.

אשר שלמון: יש פה התחייבות של מספר שרים, גם שרת התחבורה, גם שר הבריאות.

אשר שלמון: אני חושב שאפשר לראות את זה - - -

יפעת שאשא ביטון: אוקיי, אז ביום שני אנחנו נקיים על זה מעקב, וגם נבקש לראות את התו הכחול, כפי שנתבקש כאן.

יפעת שאשא ביטון: ואני כן רוצה לומר בסוף הדיון הזה, לשים על השולחן את ההצהרה של שר הבריאות, שבעיניי היא הצהרה מאוד מאוד חשובה.

יפעת שאשא ביטון: הוא אמר: נפסיק עם המגבלות בסופי שבוע, אין שום הוכחה שזה עוזר למישהו חוץ מלהפריע לציבור.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שזאת אמירה מאוד חזקה, ואני שמחה ומברכת שזה בא ממשרד הבריאות.

יפעת שאשא ביטון: וכל מה שאני יכולה לקוות כאן יחד איתכם זה שלא יפריעו לשר להשלים את המהלך הזה.

יוליה מלינובסקי: וחבל - - - לפני שבועיים.

יפעת שאשא ביטון: אבל צריך ומר את זה האמת:

יפעת שאשא ביטון: ככל שזה היה תלוי בו, זה היה קורה כבר בשבוע שעבר.

יפעת שאשא ביטון: כי ביום חמישי אני יודעת ששר הבריאות רצה להסיר את הסגר על המסחר וכן לאפשר את הפתיחה.

יפעת שאשא ביטון: לצערי הרב, עניינים פנים ממשלתיים לא אפשרו זאת.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שהפעם הם לא יפריעו לציבור, אבל גם לא יפריעו לשר לעשות את מלאכתו.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: ניפגש שבוע הבא עם מתווה ותקנות.