הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 39, 2020-08-05 09:00

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: אנחנו נעסוק היום באחד הענפים, אולי הענף שנפגע קשה ממשבר הקורונה, ענף התיירות.

עפר שלח: מהמסמכים שהוגשו לנו גם על ידי הממ"מ וגם מסמכים שהובאו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אני אצטט כרגע נתון אחד: 5,800 כניסות של תיירים ביוני 2020 לעומת 365,000 ביוני 2019.

עפר שלח: זה מספיק בשביל להסביר את עוצמת הפגיעה בענף החיוני הזה שמפרנס עשרות אלפי ישראלים, אם לא יותר.

עפר שלח: אנחנו ננסה לראות מה הן הדרכים גם לשקם אותו, גם להתמודד, בהנחה שמלווה אותנו בכל הדיון בקורונה, שהנגיף הזה ותוצאותיו, בוודאי תוצאותיו הכלכליות, יהיו איתנו עוד הרבה מאוד זמן, שנה ל פחות.

עפר שלח: דוח מבקר המדינה הרלוונטי הוא מתוך דוח מבקר המדינה 66ג – הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם, זאת אומרת, הוא עוסק בשיווק של משרד התיירות את התיירות במדינת ישראל בימים כתיקונם.

עפר שלח: אנחנו ננסה לצאת מזה ולראות מה עושים בימים מאוד לא כתיקונם האלה.

עפר שלח: נתחיל כרגיל עם משרד המבקר, בבקשה.

אהרון הלינגר: (הצגת מצגת) בוקר טוב, שלום לכולם.

אהרון הלינגר: כפי שציין היושב-ראש, ענף התיירים הוא אחד הענפים החשובים לכלכלת מדינת ישראל, בין היתר בשל תרומתו לתעסוקה במשק.

אהרון הלינגר: על רק ההתרחשויות הגיאופוליטיות והביטחוניות באזור והטלטלות בעקבותיהן, עולה חשיבות להבלטת מדינת ישראל כיעד תיירות אטרקטיבי כדי להגביר את תרומת ענף התיירות לכלכלת ישראל.

אהרון הלינגר: הדוח שאנחנו עוסקים בו בנושא הזמנת אורחים מחו"ל והטיפול בהם פורסם במאי 2016.

אהרון הלינגר: הממצאים נכונים לשנת 2015.

אהרון הלינגר: כפי שצוין, הביקורת נעשתה בתקופה בה ענף התיירות בארץ היה בצמיחה, ומספר התיירים שהגיעו לארץ גדל משנה לשנה.

אהרון הלינגר: אני אציג בקצרה את הדוח והממצאים העיקריים שפורטו בו.

אהרון הלינגר: משרד התיירות מביא אורחים לארץ כאחת מפעולותיו ליצירת חשיפה לישראל, ולשווקה בחו"ל כיעד תיירות.

אהרון הלינגר: זאת על ידי אגף מבצעי רוח שבמשרד.

אהרון הלינגר: האורחים הם בעיקר מקבלי החלטות, מעצבי מדיניות, וכן אורחים רשמיים ברמה ממלכתית, מנהיגי דעת, ראשי ארגונים, עיתונאים, צוותי טלוויזיה, שדרי רדיו, צלמים, סוכני נסיעות, בלוגרים, כתבים ברשתות החברתיות וידוענים.

אהרון הלינגר: מטרת האירוח היא לשמש כלי הסברה למדינת ישראל על ידי יצירת הד תקשורתי חיובי מביקורם של האורחים בארץ, דבר שיסייע לשיפור תדמית המדינה ולעידוד התיירות מחו"ל.

אהרון הלינגר: הנושאים שנבדקו במהלך הביקורת זה פעילות האגף, איתור אורחים, ביצוע האירוח, התקשרויות עם ספקים, לצורך מתן השירותים לאורחים, בניית תיק האירוח והכשרת מורי דרך.

אהרון הלינגר: כמו כן, בדקנו את מעקב אחר תוצרי האירוח, מתכונת העבודה של האגף, ואיגום פעולות ומשאבים של כל משרדי הממשלה המארחים אורחים מחו"ל, ויש לא מעט כאלה.

אהרון הלינגר: משרד התיירות מפעיל 19 לשכות של המשרד במדינות שונות, בארה"ב, באירופה, בקנדה, בדרום אמריקה ובמזרח אסיה.

אהרון הלינגר: 3,000 אורחים מגיעים מדי שנה באמצעות אגף אירוח, והם מטופלים ב-30 עד 40 תיקי אירוח בחודש.

אהרון הלינגר: מטפלים באורחים האלה תשעה מתאמי אירוח.

אהרון הלינגר: התקציב השנתי לאירוח הוא בין 10 ל-11 מיליון ש"ח, בשנים 2012 עד 2014, וביצוע התקציב הגיע עד 83%.

אהרון הלינגר: משרדי ממשלה נוספים הזמינו כ-3,000 אורחים מטעמם בשנים 2011 עד 2014 בעלות של כ-28 מיליון ש"ח.

אהרון הלינגר: הממצאים העיקריים שהועלו בדוח" היעדר מדיניות של המשרד בעניין איתור האורחים.

אהרון הלינגר: מינהל השיווק שבמסגרתו פועל אגף אירוח לא פעל על פי תוכנית אב תיירותית מקיפה ורב-שנתית לגבי איתור האורחים במדינותיהם.

אהרון הלינגר: ההמלצות היו גיבוש תוכנית המבוססת על צורכי המדינה ועל הפוטנציאל שיש באותן מדינות לגבי יכולת האורחים לתרום לקידום הפעילות התיירותית לישראל.

אהרון הלינגר: אנחנו המלצנו שמשרד התיירות יבחן איך להגדיל את מספר האורחים שיוזמנו ממדינות שיש בהן פוטנציאל להגדלת התיירות מהם.

אהרון הלינגר: כמו כן, המלצנו שלשכות המשרד בחו"ל יגבשו רשימות של אורחים פוטנציאליים ויעדכנו אותם באופן שוטף – דבר שלא נעשה.

אהרון הלינגר: לגבי ביצוע האירוח, אנחנו העלינו שביצוע האירוח נעשה שלא על פי הוראות הדין וכללי המינהל התקין.

אהרון הלינגר: אגף האירוח לא התקשר עם ספקים לצורך האירוח במכרז פומבי.

אהרון הלינגר: וההמלצה של המשרד למבקר המדינה הייתה שעל המשרד לוודא כי האגף פועל לפי הוראות הדין וכללי המינהל התקין, ושהוא יסדיר את התקשרויות האגף עם הספקים השונים כנדרש על פי הוראות הדין.

אהרון הלינגר: מעקב אחר תוצרי האירוח – בנושא הזה העלינו שהמשרד לא מקיים מעקב ראוי אחר תוצרי האירוח כנדרש על פי נוהל של משרד התיירות עצמו.

אהרון הלינגר: המלצנו שהמשרד ישים דגש על מעקב אחר תוצרי האירוח לפי הנוהל שלו, שהוא ידגיש בפני האורחים את החשיבות הרבה שיש למילוי שאלון המשוב על ידי אותם אורחים כדי שהוא יוכל להשתמש בזה לצורך טיוב הפעולות שלו, ושהמשרד יבדוק באיזו מידה הפרסומים שפורסמו לאחר האירוח ביוזמת האורחים אכן נתנו ביטוי לאירוח.

אהרון הלינגר: כמו כן, המלצנו שהמשרד יסיק מסקנות באשר לשיפורים הנדרשים במתכונת האירוח בעקבות התגובות שהוא יקבל.

אהרון הלינגר: בנושא של איגום פעולות ומשאבים של גורמי ממשלה בעניין אורחים, בדוח מבקר המדינה משנת 2011 הומלץ שמשרדי הממשלה השונים המארחים אורחים מחו"ל, יבחנו את האפשרות לאגם משאבים תקציביים לצורך הזמנת אורחים.

אהרון הלינגר: ההמלצה הזאת לא יושמה.

אהרון הלינגר: משרדי הממשלה אינם משתפים פעולה ביניהם כדי למקסם את תועלת המדינה מאירוח.

אהרון הלינגר: למשל, כשאורח מגיע אז הוא יוכל להיות גם אורח של גוף ממשלתי נוסף.

אהרון הלינגר: ההמלצות היו קיום שיתוף פעולה בין משרדי הממשלה המזמינים אורחים מחו"ל; לשקול פרסום מכרז ממשלתי לבחירת גוף שיבצע עבור כלל משרדי הממשלה את הפעולות המינהליות והטכניות הנוגעות לאירוח אישים ומשלחות מחו"ל; ושהוא יבחן חלופה לפיה גוף מקצועי אחד יבצע עבור כלל משרדי הממשלה את הפעולות האמורות בדוגמה לחברת הביטוח הממשלתית ענבל.

אהרון הלינגר: לסיכום, נוכח תרומת ענף התיירות, כפי שצוין, לכלכלת המדינה וההיקף הכספי של תקציב משרד התיירות, יש צורך בפעילות שיווק נכונה והסברה יעילה של מדינת ישראל לעולם.

אהרון הלינגר: קיימת חשיבות רבה לפעילותו של אגף האירוח במשרד התיירות.

אהרון הלינגר: ממצאי הדוח מצביעים על כך שעלו ליקויים בפעולות שונות של אגף האירוח.

אהרון הלינגר: על המשרד לפעול לשכלול פעולותיו בתחום ביצוע האירוח כדי להפיק את המרב מהביקורים ומהתקציב המופנה לשם כך.

אהרון הלינגר: אני מבקש לציין לסיכום, כי בתגובת משרד התיירות למשרד ראש הממשלה לממצאי הדוח הוא ציין כי הוא מקבל את הממצאים ויפעל בהקדם לתיקונם.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את מנכ"ל משרד התיירות, אמיר הלוי, בבקשה.

דקלה כהן שיינפלד: שלום, שמי דקלה, אני ראש המטה של אמיר.

דקלה כהן שיינפלד: אמיר בדרך, הוא עוד רגע יגיע ויצטרף לדיון ואני מדברת בשמו.

דקלה כהן שיינפלד: מי שביקש ורצה שמבקר המדינה זה גם מנכ"ל המשרד מתוך הבנה שהייתה פה התנהלות שהייתה זקוקה קצת להסתכלות מבחוץ.

דקלה כהן שיינפלד: הדוח הזה וכל הממצאים שלו היה מקובלים עלינו, ועבדנו כדי לשפר ב-180 מעלות את כל מה שהתקבל בדוח.

דקלה כהן שיינפלד: אני אתחיל מהסוף, על ההמלצות.

דקלה כהן שיינפלד: צריך לזכור שהמשרד שלנו הוא משרד כלכלי.

דקלה כהן שיינפלד: האופן שבו אנחנו משווקים את ישראל בחו"ל ומדברים על ישראל בחו"ל הוא באופן כלכלי, שאומר לאנשים, תרכשו חופשה בישראל.

דקלה כהן שיינפלד: אנחנו לא עוסקים בהסברה, אנחנו לא עוסקים בדיפלומטיה, אנחנו לא מביאים לפה אורחים שיסתכלו על הגבולות וילמדו את העניינים הגיאופוליטיים שכאן.

דקלה כהן שיינפלד: להיפך, אנחנו מתרחקים מזה מאוד.

דקלה כהן שיינפלד: ולכן ההמלצות הסופיות שהוצגו בשקופית האחרונה של מבקר המדינה פחות רלוונטיות עבורנו בעניין של שיתופי פעולה עם משרדים אחרים שכם עוסקים בתחומים האלה.

דקלה כהן שיינפלד: ובכל זאת, אנחנו כן משתפים פעולה עם משרד החוץ בעניינים שקשורים לסלבריטאים ומובילי דעת קהל, אבל מאוד משתדלים שזה לא יהיה בחפיפה לעניינים דיפלומטיים או פוליטיים כדי שההיבט של חופשה בישראל לא ייהרס.

דקלה כהן שיינפלד: ברשותך, אם אפשר לעבור למנהלת אגף האירוח, ורוניק - - -

עפר שלח: לא, ברשותך אנחנו נעבור למקום אחר.

עפר שלח: אני רוצה רק לדעת מתי מנכ"ל המשרד יגיע.

דקלה כהן שיינפלד: בעוד חמש דקות.

דקלה כהן שיינפלד: הוא עולה מהחניה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אנחנו נחזור אליכם.

עפר שלח: אני מבקש לעבור ליוסי פתאל, לשכת מארגני תיירות נכנסת.

יוסי פתאל: בוקר טוב.

יוסי פתאל: רק שתי הערות קצרות.

יוסי פתאל: קודם כל, המבקר פתח, וגם אתה אדוני, שענף התיירות הוא דבר מאוד מאוד חשוב לתדמית, לכלכלה וכולי.

יוסי פתאל: אני חושבת שכדאי גם בהזדמנות להזמין נציג של משרד האוצר, שדעתם היא הפוכה לחלוטין וחושבים שגם תקציבי אירוח והרבה מאוד תקציבי שיווק זה דבר מיותר, כמעט בזבוז כסף.

יוסי פתאל: אז כדאי שהממשלה, לפחות תיפגש בחדר הזה של הוועדה לביקורת המדינה ויהיה - - - כי אנחנו רואים סתירה - - -

עפר שלח: קודם כל, תהיה פה נציגה של משרד האוצר.

עפר שלח: ודבר שני, כמו שאני אמרתי בפתיחת הדיון, כל הדוח הזה שהוא דוח חשוב כשלעצמו, הוא כרגע פחות רלוונטי בהינתן המצב של ענף התיירות עכשיו.

עפר שלח: ואני רוצה להתמקד במצב של ענף התיירות עכשיו ובדרכים גם לעזור לאנשים, לכמות הגדולה מאוד של דורשי עבודה שיש בענף התיירות, ועוד יותר מזה לענף עצמו, כדי שאנחנו נוכל להחזיר כמה שיותר ממנו לפעולה ולהניע את הגלגלים הכלכליים שלו.

עפר שלח: אז אני רוצה לשאול אותך כמארגן תיירות נכנסת.

עפר שלח: אני ציינתי בהתחלה את הנתון של חודש יוני, פחות מ-6,000 כניסות של תיירים לישראל לעומת למעלה מ-360,000 ביוני אשתקד.

עפר שלח: קודם כל, אם אתה יכול להגיד לנו איפה הדברים עומדים, אם חל איזשהו שינוי לטובה או לרעה.

עפר שלח: קשה קצת שיהיה לרעה, אבל חל איזשהו שינוי, הצפי שלכם והדברים שאתם עושים.

יוסי פתאל: כרגע מדינת ישראל מגרשת תיירים, מסתגרת בפני זרים, המדיניות שלנו דומה – אני אמרתי אתמול בוועדת הקורונה – למדיניות של צפון קוריאה.

יוסי פתאל: הלוא אי אפשר לספור מספר תיירים ששוקלים לבוא לכאן אם לא נותנים להם לבוא לכאן.

יוסי פתאל: היום תייר שרוצה להגיע לישראל למטרות עסקים, למטרות ביקור וכולי, באמת, האסוציאציה היחידה היא צפון קוריאה.

יוסי פתאל: לכן, הנתונים עצמם משקפים את המדיניות שלנו ולא את הפוטנציאל.

עפר שלח: כשאתה אומר הפוטנציאל - - -

יוסי פתאל: רק עוד משפט אחד, אדוני - - -

עפר שלח: אתה תקבל משפט, אני רק רוצה לשאול שאלות מכוונות.

עפר שלח: אין שום בעיה, זמנך בידך.

עפר שלח: כשאתה אומר פוטנציאל, האם יש לכם פניות של מארגנים בחו"ל שרוצים להביא אנשים לישראל, ואז שומעים מה הם התנאים של הכניסה לישראל, או שבכלל אי אפשר להיכנס לפה ופשוט מסתובבים והולכים למקום אחר?

יוסי פתאל: אנחנו הסכמנו להתחייב בפני משרד האוצר, שאם ייתנו לנו לעבוד, אנחנו נחזיר – דיברנו על הרבעון האחרון של השנה הנוכחית – 25% מהתנועה של 2019.

יוסי פתאל: יש לנו הזמנות עם מקדמות ביד.

יוסי פתאל: אנחנו לא מדברים על פוטנציאלים.

יוסי פתאל: יש לנו הזמנות שאנחנו דוחים אותן מחודש לחודש.

יוסי פתאל: אדוני יופתע לשמוע שמחירי בתי המלון להזמנות פוטנציאליות בשנת 2020 ו-2021 גבוהים יותר מ-2019, ממה שאנחנו מקבלים מבתי המלון.

יוסי פתאל: הפוטנציאל נמצא, כרגע הוא מנוהל משיקולים בריאותיים, בצדק, אבל הוא מנוהל בחוסר היגיון.

יוסי פתאל: ואני מניח שהדבר הזה עוד יגיע אל פתחך ואל הוועדה בעתיד לגבי תהליך קבלת החלטות.

יוסי פתאל: ואם יורשה לי לזהות עבורך ועבור הוועדה את צוואר הבקבוק שהוא נמצא בו היום.

עפר שלח: בבקשה.

יוסי פתאל: בוועדת הקורונה אמרו שהם מתחילים לנהל סיכונים.

יוסי פתאל: אגב, בכלל, המדיניות של משרד הבריאות זה למה לא ולא איך כן.

יוסי פתאל: ואני חושב שזה אחד מהכשלים המהותיים בניהול התנועה אל הארץ.

יוסי פתאל: אתמול נאמר ששוקלים, ובימים הקרובים יובא לדיון, שלמדינות ירוקות יורשו אנשים לטוס, ומי שמגיע למדינה ירוקה גם לא צריך בידוד ולא כלום.

יוסי פתאל: ישבו עם מומחה לניהול סיכונים, וזאת היא המסקנה, וזה יפה, חשוב, טוב ונכון, והתחלה מצוינת.

יוסי פתאל: אבל שני דברים בעניין הזה.

יוסי פתאל: האחד, הנושא של מדינות אדומות וירוקות, בעולם כבר מתחילים לסגת מזה, כי המעבר מאדום לירוק הוא בערך כמו ברמזורים שאנחנו רואים בצמתים.

יוסי פתאל: ראינו את זה גם אצלנו כשהיינו ירוקים, עשינו טקסים עם שרי תיירות ממדינות אחרות, ובעוד שר התיירות בדרכו בחזרה אל המטוס בשדה התעופה, כבר הפכנו להיות אדומים ולא רצויים.

יוסי פתאל: ולכן בנושא של ניהול סיכונים הצענו מתווים מאוד מפורטים, שפרמטר אחד מהם היה בדיקה 72 שעות לפני ההגעה, בדיקה עם ההגעה, ועוד בדיקה אחרי יומיים שלושה שהבן אדם נמצא כאן.

יוסי פתאל: וכמובן ניהול תנועה נפרדת, מפוקחת, מנוטרת אני לא אלאה אותך בכל - - -

עפר שלח: יוסי, מכיוון שעסקנו בזה ונעסוק בזה גם בשעתיים הקרובות, אני אגדיר את זה במשפט שאני בטוח שתסכים לו.

עפר שלח: מה שאנחנו מביאים לארץ זה תיירים.

עפר שלח: זה לא מדינות.

עפר שלח: ומה שחשוב לנו זה אם האדם הוא נשא של הנגיף או חולה, ולא אם המדינה שהוא בא ממנה, מה האחוז של הנשאים או החולים בתוך המדינה הזאת.

עפר שלח: האם התנאים האלה שאתה מדבר עליהם מקובלים גם על הפונים הפוטנציאליים אליך מהעולם?

עפר שלח: זאת אומרת, האם הם אומרים, כן, אנחנו יודעים להביא קבוצות או אנשים שיהיו מוכנים לבדיקה לפני, בדיקה בזמן, בדיקה אחרי, ולכל התנאים הנלווים?

יוסי פתאל: ברור.

יוסי פתאל: קודם כל, לגבי מה שאמרת, שמביאים נוסעים ולא מדינות, ולא מסיעים צבעים, זה מקובל ביני לבינך ואולי עוד כמה אנשים שנמצאים בחדר, אבל לא על ידי מקבלי ההחלטות שמאוד נהנים ממשחק הצבעים.

יוסי פתאל: בוודאי שכן.

יוסי פתאל: התשובה היא חד משמעית.

יוסי פתאל: ואנחנו מבקשים, תנו לשוק הפרטי לנהל את זה.

יוסי פתאל: יש היום 4,000 מעבדות מאושרת על ידי מדינות.

יוסי פתאל: אנחנו יודעים לתמחר את זה.

יוסי פתאל: הלוא הנושא הזה של הבדיקות, גם הזמן מתקצר מאוד, וגם המחיר נמצא במגמת ירידה.

יוסי פתאל: אם אנחנו צריכים להתנהל ככה עוד שנה, אז תגיד המדינה, אם נכנס בן אדם ממדינה אדומה והוא יעשה את שלוש הבדיקות שאני עכשיו אמרתי על חשבוננו – אתמול ניסו לטעון אנשי משרד הבריאות שמדובר במשאב לאומי ושצריך לשמור את הבדיקות רק עבור אזרחי ישראל.

יוסי פתאל: בסדר גמור.

יוסי פתאל: לא ביקשנו את זה ואנחנו לא דורשים את זה.

יוסי פתאל: רק שהם דורשים שרק הם יעשו את הבדיקות.

יוסי פתאל: אז זה דבר שהוא מגוחך.

יוסי פתאל: הם גם מונעים את הקמת מעבדה בשדה התעופה כפי שכבר מקובל בהרבה שדות תעופה בעולם.

יוסי פתאל: אם יבוא מומחה לניהול סיכונים, ואני מקווה שזה ייעשה בוועדה כאן לפחות, וייתן ציון שרמת הסיכון לבן אדם שמגיע ממדינה אדומה שעובר את שלוש הבדיקות שאני אמרתי – לדעתי, הסיכון שלו להיות מדביק הוא נמוך יותר מהיושבים כרגע בחדר איתך בוועדה, אדוני.

יוסי פתאל: ולכן, אם יורשה לו להיכנס כמו שמתכוונים לתת לאנשים ממדינות ירוקות להיכנס ללא בדיקות בכלל וללא בידוד.

יוסי פתאל: חשוב לי להדגיש, אנחנו מדברים על הזמן על תיירים – יש ערים שלמות, כמו טבריה, נצרת, עכו, צפת וכמו ירושלים, שגם היו בדיונים אצלכם, שנתמכות במאות מיליונים, שכלכלתן תלויה לחלוטין בחזרת קבוצות תיירים לרחובות שלהן.

יוסי פתאל: לא תהיה להן תקומה בלי זה.

יוסי פתאל: ולכן במקום דיונים למה לא, וראינו גם מה קורה בחודש האחרון – בהתחלה אמרו לנו שקו האלף זה הקו האדום, ואחר כך ראו שזה לא עובד כל כך, אז אמרו ש-2,000 זה הקו האדום, ושר הבריאות החדש אמר, כולם בחזרה לסגר בבתים מיד כשמגיעים ל-2,000, והרחובות מלאים והשמיים עוד לא נפלו.

יוסי פתאל: ולכן אדוני, הדרישה היא לעבוד מול נתונים סטטיסטיים, שיודעים לכמת את הסיכונים כפי שעשו בהגדרה של מדינות ירוקות, כניסה ללא בידוד ויציאה חופשית, צריך לעשות את זה לגבי כל סך התנועה.

יוסי פתאל: כרגע אנחנו מגרשים ולא מאפשרים לאף אחד להיכנס לארץ.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: הצגת את זה בצורה מאוד מדויקת.

עפר שלח: אגב, עשיתי לעצמי בגס את המספרים, ואנחנו התגאינו כשהגענו לארבעה מיליון תיירים בישראל.

עפר שלח: כשאתה עושה חשבון על 365 יום, נכון שזה לא בדיוק כל יום אותו מספר, אבל זה כמה אלפי בדיקות ביום.

עפר שלח: וכשאנחנו מדברים על להגיע ל-30,000 ואולי אפילו ל-50,000 בדיקות ביום, נראה לי שאפשר איך שהוא להקדיש את האחוז הזה לענף התיירות.

יוסי פתאל: אדוני, אני אוכל להוסיף משפטו אחד לגבי הדוח של המבקר, ברשותך?

יוסי פתאל: כי אני חושב שהוא חשוב.

עפר שלח: כן.

יוסי פתאל: עלו שם דברים חשובים.

יוסי פתאל: זה גם דוח שהיוזמה שלו היא על ידי משרד התיירות, וזה דבר מבורך, והמנכ"ל שמאז כבר עשה עוד הרבה מאוד שינויים לטובה.

יוסי פתאל: דיברו שם, במשרד המבקר, על נושא של איגום משאבים, ואני חושב שזו טעות שלא צריך לקבל אותה בהמלצות המבקר מכיוון שכשיוצאים למכרז מדינתי – וזה מה שעשו, אגב – וכשאנחנו, משרד התיירות, מביאים אנשים מחו"ל, יש רמת אירוח וניהול שהיא בסטנדרטים בין-לאומיים; וזה לא אותו ספק שעושה ימי כיף לגמלאים מתאים לרמת האירוח שהמשרד צריך כשהוא מביא לכאן אנשים שהם רמי דרג ומעלה.

יוסי פתאל: ברוב הדברים שאמר המשרד הם כמובן נכונים, ולכן אני חושב שצריך לתת למשרד התיירות ולמנכ"ל משרד התיירות ולצוות האירוח שלו איזושהי מידת גמישות גם להביא אנשים שהם מאוד חשובים, שאם האירוח לא ייעשה כפי שצריך בסטנדרטים בין-לאומיים, הרי שאנחנו סתם זורקים את הכסף, לדעתי.

עפר שלח: יוסי, ברשותך, בוא נעצור כאן.

עפר שלח: אני רוצה למקד את הדיון במצב הקיים ואתה הצגת את המצב הקיים ואת הבעיות בצורה מדויקת מאוד.

עפר שלח: אני מבקש עכשיו להעלות את מנכ"ל משרד התיירות, בבקשה.

אמיר הלוי: בוקר טוב.

אמיר הלוי: אני מתנצל, לא הצלחתי להתחבר מהרכב.

עפר שלח: בסדר גמור.

עפר שלח: ניצלנו את הזמן בהיעדרך.

אמיר הלוי: אני שמעתי עכשיו את - - -

עפר שלח: אז תמשיך מהדברים שלו – איפה משרד התיירות בעניין?

עפר שלח: מה הוא מנסה לעשות?

אמיר הלוי: הקורונה היא צרה צרורה, אבל כמו שאמרת, הבעיה הגדולה היא שתעשיית התיירות בניגוד לכל תעשייה אחרת – אני שומע ממשרדים אחרים, כל אחד והמצוקות שלו, ואם במשרד החקלאות צריכת הרוקט ירדה ב-20%, אז זה דרמה גדולה לחקלאים ובאמת זה כואב.

אמיר הלוי: פה היינו בינואר-פברואר בווליום של חמישה מיליון תיירים, והעצירה הזו לאפס יצרה מצב שתפס את כל התעשייה ברגע שהם היו אחרי ההחלטה של ההשקעה וההיערכות לחמישה מיליון תיירים וגידול משמעותי שהיה בשנים האחרונות.

אמיר הלוי: אנחנו אחת המדינות היחידות שהייתה בה צמיחה בכמות התיירים בסדרי גודל שאנחנו לא הכרנו ולא חלמנו.

אמיר הלוי: ולכן פה אנחנו מאוד מוטרדים מכל מה שקשור לתשתיות התיירות.

אמיר הלוי: דיבר פה לפניי מנכ"ל מארגני התיירות.

אמיר הלוי: זו תשתית מאוד חשובה שמביאה לפה מיליוני תיירים בשנה.

אמיר הלוי: היא זו שממלאת את המטוסים, את האוטובוסים, מעסיקה את מורי הדרך, את המסעדות, את המלונות.

אמיר הלוי: ויש פה עשרות חברות שאנחנו עושים הכול כדי לתת להם גלגלי הצלה וקביים באמצעים של המשרד שעובד איתם דרך קרן השיווק, כשהמטרה היא לראות איך הם צולחים את התקופה הזו, כי הם אלה שיוכלו להחזיר מהר מאוד קבוצות.

אמיר הלוי: שוב, אנחנו גם מאוד מודאגים מזה שאנחנו לא יודעים מתי זה ייגמר, ואי אפשר לדעת פה, בכל מסלול תמיכה, על כמה זמן מדובר, ולא יודעים גם איך העולם ייצא מזה, כי בניגוד למשברים קודמים שהיינו, שהם היו נקודתיים ותקפו את מדינת ישראל, פה זה משבר עולמי שאף אחד לא בורח ממנו והמצב הכלכלי פה גם ישפיע.

אמיר הלוי: ולכן לנו מאוד ברור שכמה שאנחנו והמשרדים שלנו בחו"ל, שאנחנו שומרים עליהם וזה לא פשוט, כי שוב, זו תשתית מאוד חשובה, המשלחות שלנו בחו"ל עושות עבודה מקצועית.

עפר שלח: עוצמת הבעיה ידועה.

עפר שלח: עכשיו מה עושה משרד התיירות?

אמיר הלוי: אנחנו, דבר ראשון, דרך העבודה שלנו בחו"ל משדרים כמה שאפשר שאנחנו עובדים ומתכוננים, והמשרדים שלנו בחו"ל מול חברות התעופה, מול מארגני התיירות וכל הסיטונאים הגדולים שם, הרבה מאוד פעילות של חשיפת מוצר, קמפיינים נקודתיים שאנחנו עושים, כדי לתפוס את כולם ולהשאיר אותם פה.

אמיר הלוי: קשר כמובן עם התקשורת שהייתה פה – הסיבה של הדיון הזה היא הדוח – אנחנו הבאנו לפה אלפי מובילי דעה, עיתונאים וכולי, וכמובן קשר עם כל העולמות האלה כדי שהם יהיו איתנו ונוכל לגייס אותם ולחזור איתם כמה שיותר מהר לעבודה.

אמיר הלוי: פה בארץ, אני חייב להגיד שברור לנו שאחרי הרבה שנים שתיירות הפנים הייתה בשוליים כי יחסית היא עבדה, וידענו שצריך גם לפנות מקום לתיירים מחו"ל בכל מה שקשור לאירוח - - - מלונאי.

אמיר הלוי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כדי לראות איך אנחנו נערכים לתיירות פנים חזקה לאורך זמן.

אמיר הלוי: הבעיה הגדולה היא שאנחנו מוטרדים מאוד ממה שיהיה לאחר החגים.

אמיר הלוי: כרגע, מלונות שפתוחים, חלקם עובדים מצוין, חלקם קצת פחות – אפשר לנתח את זה.

אמיר הלוי: אבל עם ישראל נמצא פה, ויש הרבה אנשים שיש להם את האמצעים.

אמיר הלוי: רק אתמול חנכנו מלון חדש של רשת ישרוטל ליד קבר בן גוריון, בשדה בוקר.

אמיר הלוי: המלונות בתפוסה מאוד גבוהה.

אמיר הלוי: הרבה מלונות בתקופה הזו, בעיקר בסופי שבוע, בתפוסות גבוהות.

אמיר הלוי: אנחנו מוטרדים ממה שיהיה פה אחרי החגים, כי אנחנו נכנסים לתקופה שהיינו רגילים להיות בה בעיקר עם תיירות נכנסת, ופה כנראה שלא תהיה לנו.

אמיר הלוי: אנחנו ישבנו עם משרד הבריאות בהובלת השרים השבוע.

אמיר הלוי: אנחנו בוחנים הרבה אמצעים וסיכמנו על צוות משותף שיבנה מתווה, להתחיל להחזיר תיירות בקפסולות.

אמיר הלוי: תיירות קבוצתית היא פוטנציאל טוב לזה.

אמיר הלוי: כמובן שכל מה שקשור לקידמה, וכבר דנו בזה הרבה, אנחנו מקווים מאוד שתהיה פריצת דרך ושפה יקבלו החלטות וניהול סיכונים מושכל כדי שאפשר יהיה ללכת קדימה.

עפר שלח: אתה אומר קבוצות וקפסולות, אני מבין, אבל האם, מתוך הבנה שהדבר הזה הולך ללוות אותנו הרבה מ אוד זמן, אתם תופרים חליפה שתאפשר בסופו של דבר, בדרך של יצירת מערך של בדיקות, בדרך של יצירת כללים ברורים, לישראל להגיד, אנחנו פותחים את שערינו ומתמקדים בלא להכניס אנשים חולים ולא בהתוויה הבסיסית של מדינה ירוקה או אדומה?

אמיר הלוי: כן, אנחנו בפירוש מול משרד הבריאות מהרגע הראשון לוחצים לכיוון הזה.

אמיר הלוי: אני חושב שאחד הדברים שקרו בתחילת האירוע הוא שמשרד הבריאות נחשף ליכולות של משרד התיירות.

אמיר הלוי: פיני שני הסמנכ"ל שלנו הוביל את זה יחד עם יוסי פתאל.

אמיר הלוי: הם ראו איך אנחנו יודעים לעבוד על כל השרשראות, ולאתר כל תייר, בהוצאת התיירים בתקופה שהיינו צריכים פה בפירוש לגרש מפה תיירים.

אמיר הלוי: ולכן את היכולות האלה שהוכחו אז וקיבלו הרבה אמון והערכה ממשרד הבריאות, אנחנו רוצים לקחת עכשיו להכנסה של תיירים.

אמיר הלוי: אנחנו בוחנים איתם את המתווה להחזרת תיירות.

אמיר הלוי: אנחנו הצענו גם באילת שאנחנו כמשרד – זו תהיה השנה הראשונה בשנים האחרונות שלא יגיעו עשרות טיסות כרגע, זה מה שהיה לאילת, לשדה החדש.

אמיר הלוי: אבל אנחנו כן חושבים שאם משרד הבריאות גם יאמץ טכנולוגיות שכבר יש בעולם, ואנחנו אומרים להם את זה, וגם יכריז, למשל, על האזור של השדה החדש רמון, עם פארק תמנע, עם אילת, כקפסולה לתיירות – עוד פעם, אמר קודם יוסי פתאל, מומחה לסיכונים.

אמיר הלוי: הסיכונים פה הם קטנים.

אמיר הלוי: ממדינות ירוקות להביא תיירים בחורף לארץ – אפשר לעשות את זה.

אמיר הלוי: האלטרנטיבה היא שאילת תחזור להיות עיר ביטוח לאומי.

אמיר הלוי: אנחנו לא נוכל להחזיק את אילת בחורף בווליום התיירותי שהיא נמצאת בו בחודשיים האחרונים, אחרי שהיא חזרה.

אמיר הלוי: שוב דבר לא מובטח.

אמיר הלוי: ובאילת ובים המלח צריך לפעול בכיוונים כאלה.

אמיר הלוי: כך שלשאלתך, אנחנו לוחצים, יושבים עם משרד הבריאות, רוצים שהם ילכו קדימה כמו מדינות אחרות שעשו את זה, וחושבים שזה הזמן לקבל החלטות כאלה, כדי להתחיל להחזיר גם תיירות קבוצתית, גם תיירות עסקית וגם תיירות בודדים, ואת כולם אנחנו צריכים כמובן, עם המינון הנכון ועם הוויסות הנכון ממדינות ירוקות, כדי להתחיל לשמר את התשתיות האלה.

עפר שלח: אמיר, לפני שתמשיך, חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה.

אלעזר שטרן: אני חושב מהדוח לתוך הקורונה, ואנחנו הולכים פה מוועדה לוועדה ורואים את אותה בעיה שאין מתווה.

אלעזר שטרן: מה שאמיר אומר, ובצדק, שהם הפגינו את היכולות שלהם בפינוי התיירים והשליטה בהם, הסיפור הזה של קפסולות כבר מזמן היה צריך להיות.

אלעזר שטרן: אני לא מדבר כרגע על שדות תעופה, על חקירות אפידמיולוגיות שם.

אלעזר שטרן: אני בטוח שאתה יכול להפוך אוטובוסים לקפסולות, אמיר דיבר על אזור באזור אילת, את תמנע לקפסולה, אתה יכול להפוך בתי מלון לקפסולות.

אלעזר שטרן: האמינות הזאת שמשרד הבריאות גילה אצל משרד התיירות, היא הייתה לפני שלושה-ארבעה חודשים.

אלעזר שטרן: כאילו, איפה אנחנו?

אלעזר שטרן: שמענו אתמול על ה-16 בחודש שנוכל להתחיל לטוס לעשר מדינות.

עפר שלח: הסקופ היה פה בוועדה.

אלעזר שטרן: נכון, וזה סקופ שמתגלגל מוועדה לוועדה.

עפר שלח: כן, כן.

עפר שלח: בינתיים עוד לא פתחו כלום, אבל הסקופ מתגלגל.

אלעזר שטרן: מה שאני פוחד, שב-16 בחודש נישאר עם הסקופ.

אלעזר שטרן: אבל אני חושב שהלחץ שצריך להפעיל, גם אנחנו כמובן, קודם כל, אבל גם משרד התיירות, זה שכבר נגמר הזמן הזה של בוא נחכה.

אלעזר שטרן: הדיונים עם אמיר מזכירים לי קצת את הדיונים אחרי צוק איתן, על איך משמרים ואיך מפצים.

אלעזר שטרן: ובאמת, משרד התיירות, צריך להיאמר לזכותו, עבד נכון שם.

אלעזר שטרן: כל אותם יחסים, כל אותה השקעה, מול סוכני חוץ, מול מובילי דעת קהל שהייתה, להערכתי, אמיר יודע יותר, אנחנו בקצה של השימור שלה.

אלעזר שטרן: תודה.

עפר שלח: קרן, בבקשה.

קרן ברק: קודם כל, אני שמחה על הדיון.

קרן ברק: בשבוע הבא אני משיקה את השדולה למען התיירות, אני אשמח אם תצטרפו אליה, וזה אחד הדברים שאנחנו צריכים לדון בהם בשדולה, וגם להבין מה המשרד מציע.

קרן ברק: אתה אומנם אומר בצדק, אלעזר, שהשמיים לא נפתחים ב-16, אבל הם לא נפתחים כי פשוט מדינות אחרות לא כל כך רוצות לקבל אותנו כתיירים במדינה האחרת.

קרן ברק: אבל לעומת זאת, אנחנו כמדינה, יש לנו כר הרבה יותר רחב לקבל תיירות ממדינות ירוקות כאן בארץ.

קרן ברק: אין פה שוויון.

קרן ברק: הטיסות החוצה, יכול להיות שפחות יקבלו אותנו, אבל פנימה אלינו, אנחנו כן יכולים לקבל הרבה יותר מדינות.

קרן ברק: ופה אמיר, אני פונה אלי, שצריך בשביל זה לשווק את מדינת ישראל בצורה מסוימת.

קרן ברק: אני מניחה שבשביל זה צריך תקציב מדינה וצריך לצאת עם איזושהי תוכנית דווקא לימי קורונה, אבל צריך להביא את התיירים לכאן ולהבין מה קורה במדינות אחרות.

קרן ברק: הרי באירופה זה גם לא שמחה גדולה, מה שקרה שם, לפחות בחורף, ואין לי מושג מה קורה במדינות אירופה היום מבחינת מוזיאונים, מבחינת ברים.

קרן ברק: הרי תייר שמגיע לא בא רק לנחות, הוא רוצה לבלות, גם תיירות מוזיאונית, גם תרבות, וגם מסעדות וברים.

קרן ברק: אז מה קורה בעולם?

קרן ברק: איך שם פתרו את זה?

קרן ברק: ואולי להביא משם את התוכניות של איך לפתור את זה כאן בארץ.

קרן ברק: תרבות כנראה יותר קשה יהיה לצרוך כאן בתקופה הקרובה, לצערי הרב.

קרן ברק: צריך לפתוח את זה.

קרן ברק: אבל לפחות בשאר הדברים, מה קורה שם ואיך אנחנו יכולים להביא את זה כתוכנית פעולה כאן לישראל ולהביא תקציבים כדי לשווק את ישראל – אולי עם השדה המרוחק יותר ליד אילת, שדה רמון, ולפי זה לראות איך אנחנו עושים.

קרן ברק: אבל בשביל זה אנחנו באמת צריכים תוכניות, ואני מקווה שהן יהיו ושנוכל לדון בהן בשדולה שלי בשבוע הבא.

עפר שלח: אמיר, בבקשה.

אמיר הלוי: אני חושב שסוגיית התקציב היא סוגיה כואבת.

אמיר הלוי: זה קושר לנו את הידיים.

אמיר הלוי: נמצאת פה בשיחה גם מנהלת האירוח שלנו, ורוניק לוריא.

אמיר הלוי: אנחנו עשינו סביב הדוח שורה של שינויים.

אמיר הלוי: כמו שנאמר פה, אנחנו צריכים גמישות טיפולית.

אמיר הלוי: אנחנו לא יכולים לעבוד בכללים הרגילים.

אמיר הלוי: אי אפשר להביא אורח, מישהו שיש לו מיליוני עוקבים בחו"ל, ומטיסים אותו בטיסת ביזנס ושהוא ייסע עם אוטובוס של מכרז חשכ"ל, עם מסטיקים מהתלמידים בבתי ספר שמודבקים למושבים.

אמיר הלוי: את כל זה צריך להבין גם בהיבט של הביקורת.

אמיר הלוי: משרד שרוצה להיות רלוונטי, רוצה לעשות את העבודה הכי טוב, צריך גמישות, צריך פה לקבל את הכלים הכי טובים בעידן של קורונה וקפסולות.

אמיר הלוי: במצב רגיל יש לנו הזדמנויות אירוח שמצריכות ומצדיקות הטסה במטוס פרטי לפה בתקופה כזו אם היינו יודעים להתגבר על המגבלות של משרד הבריאות ומגבלות האין-תקציב.

אמיר הלוי: זו הזדמנות.

אמיר הלוי: אנחנו רואים בזה הזדמנות, המשרדים שלנו בחו"ל ומשרדי היח"ץ שלנו, שדרך אגב, כולם נעתרו לזה שאנחנו קיצצנו אותם ל-25% מהשכר הקבוע והם ממשיכים לעבוד, כולם ערוכים לייצר לנו הזדמנויות שהמשבר הזה נותן, של סלבריטאים, של עיתונאים, שבימים רגילים לא היינו יכולים להביא אותם.

אמיר הלוי: ופה אני חושב שבמצב היום, להציע להם בחורף האירופי להגיע לארץ בקפסולה עם חוף ים – אפילו מוזיאון לא צריך.

אמיר הלוי: אני חושב שזו ההזדמנות הגדולה, וצריך להבין שהעולם לא מחכה לנו.

אמיר הלוי: זה שמדינות מתחילות לעבוד וחברות תעופה מתחילות לטוס, מי שלא ראשון, נכנס לסוף התור.

אמיר הלוי: אנחנו עבדנו שנים אחרי האירועים האחרונים – הוזכר פה צוק איתן על ידי חבר הכנסת שטרן.

אמיר הלוי: שבועיים לפני צוק איתן הייתה פה חברת קת'אי פסיפיק, ובחרה פה כבר מלון איפה להלין את הצוות שלה.

אמיר הלוי: בא צוק איתן, ולקח להם שלוש שנים לחזור.

אמיר הלוי: החברות האלה רוצות זמינות, רוצות קשר איתנו, הסכמי שיווק שאנחנו יודעים לעשות איתם, קמפיינים משותפים, ואז אפשר לעבוד ישר.

אמיר הלוי: ברגע שאנחנו מדינה סגורה ומחילים עלינו כללים שהם לא טובים, בטח למדינה שהמסר שלה בשנים האחרונות היה: אצלנו בטוח; אנחנו משדרים עסקים כרגיל גם באינתיפאדת הסכינים, שמרתון ירושלים צמח באותה שנה בעשרות אחוזים בגלל שאנחנו משדרים בקמפיינים שלנו עסקים כרגיל.

אמיר הלוי: ופתאום עכשיו כשיש משבר, אנחנו עם ההגבלות הכי חמורות.

אמיר הלוי: ואני חושב שהנזק לתעשיית התיירות יהיה גדול, ולכן צריך לעשות חשיבה ולהפעיל לחץ גדול על משרד הבריאות להתחיל לשחרר.

עפר שלח: עיסוק

עפר שלח: כם הוא בעידוד התיירות לארץ ובשיווק התיירות לארץ.

עפר שלח: אתם גם מעורבים בכל הנושא של הפיצוי הכספי והאפשרות לתת לתיירנים עצמם, למלונאים, לסוכני הנסיעות, למורי הדרך, לכל האנשים האחרים, יכולת לעבור את התקופה הזאת?

אמיר הלוי: כן, בוודאי.

אמיר הלוי: אנחנו בקשר מול כל הגורמים שהזכרת - - -

עפר שלח: אז ברשותך, אני אחזור אליך אחר כך עם העניין הזה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות עכשיו את ד"ר אשר שלמון ממשרד הבריאות.

עפר שלח: בוקר טוב.

אשר שלמון: בוקר טוב.

אשר שלמון: משרד הבריאות מודע למצוקה, גם של ענף התיירות, גם של מדינת ישראל בכלל, על כל ענפיה הכלכליים שמושפעים מהתיירות.

אשר שלמון: כפי שהזכיר מנכ"ל משרד התיירות, התקיים דיון מסודר, מובנה, בין השרים עם הצוותים המקצועיים.

אשר שלמון: הוקמו גם קבוצות עבודה.

אשר שלמון: המטרה שלנו בשלב הזה היא לאפשר חזרה מדורגת, זעירה, בקפסולות, של תיירים ממדינות ירוקות.

אשר שלמון: לגבי מדינות אדומות, אנחנו מהבחינה הזו, כמו רוב המדינות המתוקנות בעולם, וצריך לזכור שכמעט כל מדינות האיחוד האירופי וכמעט כל מדינה אחרת שתבדקו בעולם, דוגלות בשיטה הזו – לא מכניסה תיירים ממדינות אדומות ככלל.

אשר שלמון: יש קבוצות מסוימות שמקבלות היתר להיכנס למדינה גם ממדינות אדומות תחת תנאים מסוימים.

אשר שלמון: גם בישראל יש קטגוריות שונות לדבר הזה.

אשר שלמון: לגבי הבדיקות, אני אנסה להזים אמירות כלליות שנאמרות וגם נאמרו פה, כולל על ידי עמיתי יוסי פתאל.

אשר שלמון: מדינת ישראל לא שומרת בדיקות רק לאזרחים שלה.

אשר שלמון: וסוגיית הבדיקות שהייתה סוגיה של סדרי עדיפות נכונים, ככל שאנחנו הולכים ומרחיבים את המשאב הזה, הסוגיה של הזמינות היא שולית.

אשר שלמון: לכן, בסופו של דבר, אם ההחלטה תהיה לתת רישיון למעבדה בנתב"ג או להתבסס על בסיס המשאב הלאומי, הוא דיון מקצועי שמתנהל, ויוחלט כך או אחרת, בסופו של דבר ברור שאם תוחלט מדיניות שיש בה בדיקות, יהיו בדיקות זמינות וזמינות מהר כך או אחרת.

אשר שלמון: הנקודה היא שונה, ואני אומר אותה שוב כאן.

אשר שלמון: בדיקות אינן מחליפות חובת בידוד לאנשים שמגיעים ממדינות אדומות.

אשר שלמון: דרך אגב, זאת המדיניות ברוב המדינות המתוקנות בעולם: באיטליה, בגרמניה, בצרפת, בספרד, בבריטניה ובעוד הרבה מאוד מדינות אחרות.

עפר שלח: אשר, ברשות, אני רוצה לעצור אותך, כי יש פה באמת סוגיה עקרונית.

עפר שלח: לישראל הרי יש יתרון – הוא אולי לא יתרון בחיים אבל הוא יתרון בהקשר הזה – שאנחנו מדינת אי, ומאוד קשה להשוות בינינו לבין מדינה אירופית שיש לה גבולות יבשתיים פתוחים ועוד רגילה מעשרות השנים האחרונות שבכלל אין בהן תחנות גבול ואין שום דבר, ואז היא צריכה לעשות התוויה כללית מאיפה באת.

עפר שלח: למה לנו בישראל משנה מאיפה באת, ולא אם אתה נשא או חולה בעצמך – תהליך שאפשר לבנות ושבו נדע את זה ברמת ודאות די גבוהה?

אשר שלמון: התשובה היא שבדיקה בודדת של PCR מלמדת על מצב העומס הנגיפי בזמן הנתון.

עפר שלח: אז תעשה שלוש בדיקות, כמו שאומר יוסי פתאל.

אשר שלמון: רמת הדיוק שלה, ככלל, לראות אדם שנושא היא לא מספיק גבוהה, ולכן הוזכר ניהול סיכונים.

אשר שלמון: משרד הבריאות מנהל את זה בצורה מאוד מעמיקה - - - אפשר גם ללמוד מהם.

אשר שלמון: בתורת ניהול הסיכונים הזו, לומר שבדיקת PCR שוללת ברמת ודאות מספיק גבוהה תחלואה אצל אדם שהגיע ממדינה בה יש תחלואה גבוהה, היא מידה לא נכונה לתפיסתנו והיא הוכיחה את עצמה בעבר כמסוכנת פה.

אשר שלמון: ואפשר שוב להתווכח מה היה ומה לא היה.

אשר שלמון: אבל כך היה.

אשר שלמון: אין ספק שלפחות בגל הראשון 70% מההדבקות הגיעו ממקומות מאוד מאוד מוגדרים שהיו אדומים.

אשר שלמון: המטרה הבסיסית היא לא להגיד לא על כל דבר לאורך זמן.

אשר שלמון: ברור שנצטרך לנהל מדיניות מתמשכת שגם תעבור אבולוציה כזו או אחרת ככל שהזמן יחוף ואנחנו נחיה לתוך שגרת המחלה הזו.

אשר שלמון: אבל האמירה הבסיסית שלנו, ואני חושב שזה היה מוסכם על שני השרים בדיון – בואו נתחיל מהמדינות הירוקות.

אשר שלמון: יש מספיק מדינות ירוקות היום בעולם, שאפשר לפתוח אפיקים תיירותיים תחת בקרה מאוד מאוד מסודרת, גם לסוגיית הבדיקות, כולל המדינות שעוד יש ויכוח, כן או לא.

אשר שלמון: אנחנו חשבנו שלא, אבל הנושא הזה עדיין בדיון.

אשר שלמון: יהיה צורך בבדיקות, נדע להעמיד את המשאב הזה.

אשר שלמון: אני אומר שוב, כשיצטרך להגיע אדם ממדינה אדומה, גם לכך יהיה פתרון.

אשר שלמון: כיום אנחנו נותנים פתרונות, כולל פתרונות של חליף בידוד במצבים מסוימים מאוד מאוד מוגדרים.

אשר שלמון: אני מניח שנצטרך להרחיב את זה לסוגיה של אנשי עסקים ולסוגיות קריטיות אחרות למשק.

אשר שלמון: פתיחה מלאה לתיירות ממדינה אדומה, אני לא רואה את ישראל עושה את זה כרגע בלי בידוד.

אשר שלמון: וברור שבידוד מייתר או בעצם מבטל את האפשרות הזו.

אשר שלמון: נראה לאן נלך.

אשר שלמון: כרגע זאת המדיניות, והיא מדיניות שמוסכמת עלינו וגם נראה לנו פרקטית נכון להתחיל איתה כשאנחנו רוצים להתחיל לפתוח את השוק לתיירות, ולא להיות עוד פעם במצב שאנחנו נכנסים לגל תחלואה ומתחילים לגרש מפה תיירים - - - הטענה של יוסי פתאל, שמדינות ירוקות לא רלוונטיות, אני לא מקבל אותה.

אשר שלמון: היום מדינות חשובות וגדולות באירופה, כמו איטליה וגרמניה, נכנסות להגדרת המדינות הירוקות.

אשר שלמון: יש עוד לא מעט מדינות בעולם שנמצאות שם.

אשר שלמון: נכון להתחיל איתן.

אשר שלמון: נראה שיש לנו כלים, או נצבור ניסיון ונוכל לנסות לבדוק איך מתקדמים לכיוון המדינות האחרות.

עפר שלח: שתי שאלות בהקשר הזה.

עפר שלח: האחת, האם מה שאמר לנו כאן איתמר גרוטו ונאמר גם במקומות אחרים, שב-16 בחודש אתם אכן מתכוונים להסיר חובת בידוד ממדינות ירוקות?

עפר שלח: האם זה עדיין בעינו?

עפר שלח: ודבר שני, בהמשך לדברים שאמרה חברת הכנסת ברק, האם אנחנו פועלים מול המדינות האלה כדי להקל גם על התייר הישראלי?

עפר שלח: שהרי למקל יש שני קצוות.

אשר שלמון: שתי השאלות האלה צריכות התייחסות טובה.

אשר שלמון: לגבי ה-16 באוגוסט – אנחנו כמשרד הבריאות, בדרג מקצועי, מתכווננים, למעשה סיימנו את כל העבודה המקצועית לקראת תיקון התקנות לטובת העניין, כך שבכפוף לתקנות, כרגע הנכנסים הישראלים ממדינות ירוקות יהיו פטורים מחובת בידוד.

אשר שלמון: לגבי מגעים בילטרליים – עד שנכנסנו לגל העכור הנוכחי, קיימנו שורה ארוכה של דיונים עם הרבה מאוד מדינות, והתקדמנו לקראת הבנות, אולי אפילו התחלה של הסכמים בילטרליים כדי לאפשר תיירות הדדית, עם יוון, קפריסין, קרואטיה, צ'כיה, אוסטריה, ועם עוד הרבה מדינות אחרות.

אשר שלמון: היו דיונים בין-משרדיים, בריאות, תיירות, חוץ, תחבורה, וגיבשנו שורה ארוכה של מתווים כדי לפתוח את השמיים לאזרחים של שתי המדינות כדי לעודד את תנועת התיירים.

אשר שלמון: לצערנו, הגענו לאן שהגענו.

אשר שלמון: המדינות האלה מטבע הדברים ניתקו מגע ובנימוס הודיעו לנו שהן נענות להנחיות של האיחוד האירופי, ולכן בשלב הזה הן לא מקדמות את ההסכמים.

אשר שלמון: עדיין וחרף זאת, קבענו גם עם מנכ"ל משרד התיירות, נגבש קבוצת עבודה שתנסה לראות איך לאפשר באופן חד צדדי לתיירים ממדינות ירוקות להיכנס לכאן כמה שיותר מהר.

עפר שלח: אם אני מבין ממך נכון, אין מדינות היום בעולם, אולי חוץ ממספר ספור שיקבלו ישראלי ללא בידוד, אלא אם יש להם מדיניות – אני הזכרתי בדיון קודם על התעופה את מה ששמעתי משגרירת אוסטריה בישראל, ששם הם נשענים על בדיקות.

אשר שלמון: הם לא מאפשרים, למיטב ידיעתי, לתייר ישראלי ל היכנס היום לאוסטריה, או בלי בדיקות אפילו לא עם בידוד.

עפר שלח: אז אני אומר לך ששאלתי אותה שאלה מאוד ספציפית וזה היה במהלכו של גל העלייה בתחלואה האחרון, לא כשהיינו מדינה ירוקה, והתשובה הייתה, אם אדם מגיע מישראל עם בדיקה שלילית של שלושה ימים לפחות או עושה בדיקה בשדה התעופה או נכנס לבידוד בווינה ועושה בדיקה שם, וכמובן התשובות שליליות, הוא פטור מבידוד.

עפר שלח: אבל אני לא רוצה להיכנס לדיון על המדיניות באוסטריה.

עפר שלח: נכון לעכשיו, אתה אומר לי, בעצם ישראלי לא יכול לטוס כמעט לשום מקום בעולם בלי בידוד שם.

אשר שלמון: נכון.

אשר שלמון: בלי בידוד או בכלל, כי עד כמה שאני יודע אוסטריה כרגע לא מכניסה תיירים ישראלים, אלא במקרים מיוחדים.

אשר שלמון: היה לי למשל אתמול דיון עם האיטלקים, עם השגריר האיטלקי, והוא הודה שככלל ישראלים לא יכולים היום להיכנס לאיטליה אלא אם הם עומדים בשורה של קריטריונים, וגם אז הם צריכים בידוד.

אשר שלמון: בדיקה לא פוטרת ישראלים שנכנסים היום לאיטליה מחובת בידוד, למעט תת קבוצה מסוימת של עד 120 שעות שהייה באיטליה.

אשר שלמון: אנחנו בבעיה עם העולם, ואני חושב שהמלחמה הגדולה ביותר שאנחנו צריכים לעשות כרגע היא להוריד את המספרים פה, לא רק בגלל סוגיית התיירות, אלא בגלל כל מה שזה עושה לנו כחברה וכמשק.

אשר שלמון: אבל מעבר לכך, ברגע שאנחנו נחזור למספרים שבהם אפשר יהיה לדבר על הסכמים בילטרליים, בעיניי זה הכלי הטוב ביותר והבטוח ביותר, ואולי המהיר ביותר להחזיר לכאן תיירות, ולאפשר לישראלים בצורה בטוחה לנסוע לאותן מדינות.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני אתן ליוסי פתאל זכות תגובה קצרה, ואחר כך אנחנו נלך לסיבוב בשטח.

יוסי פתאל: אני כמובן מברך על האפשרות להביא תיירים ממדינות ירוקות, אבל צריך להבין שלארגן קבוצה לוקח שלושה-ארבעה חודשים.

יוסי פתאל: בזמן הזה מדינות יכולות לעבור מאדום לירוק חזרה הרבה מאוד פעמים.

יוסי פתאל: צריך להזמין טיסות, צריך להזמין בתי מלון, זה בלתי אפשרי.

יוסי פתאל: זאת אומרת, האמירה תתחילו עם ירוקות – הלוואי והיינו יכולים לחבק אותה ולהתחיל, ואני מקבל את זה.

יוסי פתאל: אני רק חושב שלא צריך כל הזמן להשוות את עצמנו לעולם.

יוסי פתאל: לא התייחסת להצעה שלנו לעשות שלוש בדיקות, שאני חושב שמבחינה סטטיסטית מורידות משמעותית את הסיכונים שאתה העלית בבדיקה אחת.

יוסי פתאל: אגב, לדעתי, זה צריך להיות נכון לגבי ישראלים שחוזרים ממדינות אדומות; שיעשו בדיקה בשדה התעופה, ייכנסו לבידוד של 24 שעות עד שיקבלו תשובה, ונחזור לאיזה שהם חיים.

יוסי פתאל: הנושא הבילטרלי לא עובד, אשר.

יוסי פתאל: גם בתוך אירופה, ההחלטה שבתוך אירופה תהיה תנועה לא מתקבלת.

יוסי פתאל: היום כל מדינה מנהלת את המדיניות שלה לפי הצרכים שלה – עובדה טורקיה, עובדה יוון, עובדה קפריסין, הן לא מתנהגות לפי הכללים האלה.

יוסי פתאל: אני חושב שאנחנו צריכים, ואני לא רוצה להכתיב כאן שום דבר, אבל להיכנס לחדר ולהחליט על איך כן, חד משמעית, עם טכנולוגיה, עם רמת ודאות וניהול סיכונים יותר גבוהה באמצעות מספר בדיקות.

יוסי פתאל: תגידו עשר בדיקות.

יוסי פתאל: נעשה להם בדיקה בבוקר ובערב, ונמדוד להם חום שבע פעמים ביום.

יוסי פתאל: תגידו לנו מה כן, ואז נתחיל להתיישר.

יוסי פתאל: ה-לא, לדעתי, צריך לרדת מהפרק כי אנחנו מתרסקים.

יוסי פתאל: עזוב אותנו, אנחנו לא נעמוד בזה כמדינה.

יוסי פתאל: תודה.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אורי סירקיס, בבקשה.

אורי סירקיס: בוקר טוב.

אורי סירקיס: קודם כל, תודה רבה.

אורי סירקיס: אני חושב שהדיונים הללו, בסופו שלדבר, גם כשמסתכלים טיפה אחורנית, הם מזיזים את הדברים ואנחנו מרגישים את זה בשטח.

אורי סירקיס: ישראייר מתחילת האירוע הזה נקטה מדיניות אחרת לחלוטין בכל מה שקשור בניהול האירוע, יותר חיות, יותר אקטיביזם, ובוא נדבר דווקא על דברים טובים.

אורי סירקיס: אנחנו אתמול ציינו את הנוסע ה-100,000 בנתב"ג מתחילת המשבר.

אורי סירקיס: מי היה מאמין?

אורי סירקיס: 100,000 נוסעים טסו בישראייר מתחילת המשבר, גם בנתיבים הפנים-ארציים וגם בנתיבים הבין-לאומיים.

אורי סירקיס: אני בטוח שאם היו שואלים פה אנשים, אף אחד לא היה מאמין שאנחנו הגענו למספרים הללו.

אורי סירקיס: בוא מדבר רגע על אילת.

אורי סירקיס: אילת נשארה פתוחה בגלל מאבק עיקש של ראש העיר, יחד עם רשות תעופה אזרחית ויחד עם שר התחבורה ואחר כך שרת התחבורה.

אורי סירקיס: ואני בטוח שאם רק משרד הבריאות היה צריך לקבל החלטה, הוא היה סוגר את הטיסות, כי בהתחלה הייתה לנו ביקורת מאוד מאוד קשה, גם לגבי התקשורת, לגבי התו הכחול, רגע, המטוסים מלאים, למה הם מלאים, למה אתם לא טסים חצי ריקים, וכולי.

אורי סירקיס: כל הטיסות לאילת כרגע מלאות.

אורי סירקיס: הגענו לימים שיש לנו שבע טיסות ביום, בוויקנד האחרון הטסנו 3,500 איש.

אורי סירקיס: אנחנו בקשר רציף, יומיומי, עם ד"ר סלמון משום שהצוותים שלנו חשופים.

אורי סירקיס: אם יש חולה קורונה על הטיסה, אז אנחנו מאוד מאוד ערניים לעניין הזה ולכן אנחנו עוקבים אחרי זה באדיקות.

אורי סירקיס: אנחנו הבאנו 1,000 חולים חדשים מתחילת המשבר.

אורי סירקיס: רק שניים מהם אומתו כחולי קורונה.

אורי סירקיס: זאת אומרת, יש פה איזושהי פרנויה שמתחילה בתחילת המשבר, שבה נכנסו הרבה מאוד אנשים מארה"ב והם היו נשאים של קורונה – אני לא נכנס לזה ברמה הערכית, אגב.

אורי סירקיס: זאת מדינת העם היהודי.

אורי סירקיס: לא יודע, מדינת העם היהודי, אז יכול להיות שהיא צריכה לקלוט אנשים וגם אנשים עם קורונה.

אורי סירקיס: אבל אני לא נכנס לאירוע הזה.

עפר שלח: לא, אל תלך לשם.

אורי סירקיס: אני לא מדליק פה מדורות.

אורי סירקיס: אבל באופן כללי, מה שקרה, כשאתה מסתכל על הנתונים, אלה נתונים מאוד מאוד נמוכים.

אורי סירקיס: בסוף אנחנו צריכים להסתכל על עובדות, לא על אמירות שאין מאחוריהן עובדות.

אורי סירקיס: אנחנו עובדים עם שדה נתונים.

אורי סירקיס: יש בסוף השבוע האחרון 3,500 איש שטסו לאילת.

אורי סירקיס: יש חולי קורונה באילת.

אורי סירקיס: הכול בסדר.

אורי סירקיס: העיר מתמלאת, בתי המלון מלאים.

אורי סירקיס: לומדים לחיות לצד הקורונה.

אורי סירקיס: שיעור האבטלה באילת בראשיתו של המשבר הגיעה למספרים – כל אחד רב עם השני, 70%, 90%, העיר לאט לאט מתאוששת, הקניונים שם פועמים, וזה מה שצריך לעשות.

אורי סירקיס: רק עוד מילה אחת על הפנים-ארצי, ומפה אנחנו נלמד גם על הבין-לאומי, כי בכל הסקירות של ארגוני התעופה העולמיים, ואנחנו קוראים כל סקירה שמתפרסמת – האקונומיסט בשבוע שעבר – המעגלים הם, אתה יכול ללמוד ממה שקורה בפנים-ארצי, אחר כך בטיסות קצרות, ואחר כך במה שקורה בטיסות ארוכות.

אורי סירקיס: ישראייר סיימה את יולי השנה בפנים-ארצי עם ירידה של 35%, 33% מול שנה שעברה.

אורי סירקיס: זה הכול.

אורי סירקיס: וזה אחרי שסגרו את שדה דוב וכולי.

אורי סירקיס: זאת אומרת, אפשר היה להביא לפה עכשיו הרבה מאוד תיירים אם היו נוקטים בשיטה אחרת בוא נדבר רגע על הפן התיירותי.

אורי סירקיס: אנחנו מחזיקים חברת בת, קוראים לה דיזנהאוז תיירות נכנסת.

אורי סירקיס: בשנה שעברה הבאנו לפה קרוב ל-200,000 תיירים.

אורי סירקיס: אנחנו בין שלוש החברות הגדולות בענף.

אורי סירקיס: אני מניח שאנחנו מהווים כ-10% מהשוק.

אורי סירקיס: אני מזכיר את זה כי יש לנו כרגע, ברגע זה ממש בקשות ל-270 קבוצות שרוצות להגיע לישראל.

אורי סירקיס: אגב, רובן ככולן אוונגליזם, מי שלא מכיר, זרם של הנצרות הפרוטסטנטית, אוהבי ישראל, תומכי ישראל.

אורי סירקיס: בצוק איתן, בתוך הירי הגדול של הטילים, הם הגיעו לכאן.

אורי סירקיס: אפרופו השאלה מה קורה עם המוזיאונים – בתוך האזעקות הם הגיעו לכאן.

אורי סירקיס: הם רוצים לבוא לפה, לתמוך בישראל.

אורי סירקיס: הקבוצות הללו הן הלחם והחמאה של הערים בצפון שמשוועות לתיירות הזאת.

אורי סירקיס: ואם יש לנו 270 קבוצות כאלה, והואיל ונתח השוק שלנו הוא כמו שציינתי, אז יש לנו 2,700 כאלה.

אורי סירקיס: זאת אומרת, שהיו יכולים עכשיו לנסוע כאן 2,700 אוטובוסים, ו-2,700 מדריכי טיולים היו יכולים לעבוד, וכן האלה.

אורי סירקיס: כל העסק היה צריך לפעול.

אורי סירקיס: עכשיו בוא נדבר רגע על קונספציות, שבירתם, ובוא נדבר על רעיונות ברמה הפרקטית.

אורי סירקיס: הייתה פה קונספציה שנלחמנו עליה כל הזמן, ואמרנו, אנחנו צריכים לבצע בידוד מבודל או בידול של הבידוד.

אורי סירקיס: זאת אומרת, כל הזמן אמרו, כל מי שמגיע לפה, 14 יום, ולא משנה מאיפה הוא הגיע.

אורי סירקיס: הצלחנו לשנות את זה.

אורי סירקיס: עכשיו יש שינוי ב-16 באוגוסט, והאנשים שמגיעים ממדינות מסוימות לא יידרשו להיכנס לבידוד.

אורי סירקיס: וכל הזמן אומרים, אבל הם לא רוצים, אך אחד לא מקבל אותנו.

אורי סירקיס: אל תדאג, ב-16 באוגוסט אנחנו גם נטוס וגם אתה תראה שיהיו מדינות שיקבלנו אותנו.

קרן ברק: צריך להזמין לפני ה-16 כדי להגיע ב-16.

אורי סירקיס: המושל ברודוס, למרות שיוון לא מקבלת אותנו, אני מניח שהוא יפעיל לחצים, והוא יגיד, אני מוכן לקבל ישראלים ובתנאי שהם יעשו בדיקת קורונה בכניסה - - -

עפר שלח: אבל כמו שחברת הכנסת ברק אומרת, צריך לדעת את זה מראש.

עפר שלח: א', כי יש לוגיסטיקה לכל העניין, ו-ב', כי גם הנוסע אומר, רגע, רגע, זה לא כשאני אהיה באוויר, אורי סירקיס ידבר עם המושל של רודוס.

קרן ברק: וצריך להזמין את הטיסה ואת בתי המלון.

קרן ברק: זה לא מעכשיו לעכשיו.

קרן ברק: אתה לא נוסע באוטובוס לאילת.

אורי סירקיס: - - - גם באפריל טסנו לאילת עם 1,700 איש לכל אורך החודש.

אורי סירקיס: ובוויקנד האחרון היו לנו 3,500 איש.

עפר שלח: אורי, אני מבקש להתכנס.

אורי סירקיס: איפה יש עכשיו קונספציה שצריך לשבור אותה?

אורי סירקיס: הקונספציה הבאה, ודיבר על זה קודם נציג משרד הבריאות, זה שהטיפול במחלה צריך להיות בדיוק כמו הטיפול הביטחוני.

אורי סירקיס: זה אירוע רב שכבתי.

אורי סירקיס: גם בנתב"ג, כשאתה נכנס, בשער שואלים אותך מאיפה הגעת ועושים לך תשאול, ואחר כך שואלים אותך אם ארזת לבד, ואחר כך המערכת הפנימית מבצעת בדיקות.

אורי סירקיס: יש הרבה מאוד מנגנונים.

אורי סירקיס: אתה לא חייב לעבוד רק עם המטושים הללו.

אורי סירקיס: יש הרבה מאוד טכנולוגיות, והטכנולוגיות האלה הן לא באמינות גבוהה, 80%, אבל אתה יכול להפעיל כמה חגורות כאלה.

אורי סירקיס: אתה יכול להגיד, תייר שמגיע לפה עושה בדיקת קורונה, ואחרי כמה ימים נעשה לו בדיקה מהירה עם טכנולוגיה שרמת האמינות שלה היא 80%, זה בסדר.

אורי סירקיס: ואולי נעשה לו שתי בדיקות כאלה.

אורי סירקיס: אז יכול להיות שבתוך הרשת הזאת יברח איזשהו תייר, אבל אנחנו נוכל לחיות, המערכת תוכל להמשיך להתקיים.

אורי סירקיס: והקונספציה השנייה זה 14 יום בידור.

אורי סירקיס: אני אתמול, בעקבות היון שהיה פה בוועדת הקורונה, התקשרתי לבכירי משרד התיירות בבולגריה.

אורי סירקיס: אגב, בולגריה היא מדינה אדומה בהגדרה של משרד התיירות, אבל הם "מתים" שתיירים ישראלים יבואו לבקר שם, והישראלים "מתים" לבוא לבולגריה.

אורי סירקיס: אנחנו עומדים לחתום עם אחד או שניים מבתי החולים על הסכם שבו הוא יבצע בדיקות קורונה עבור הלקוחות שלנו, ודיברתי עם הצד השני, והם אמרו, אנחנו מוכנים לבצע בדיקת קורונה בשדה התעופה, בחזרה שלהם לישראל.

אורי סירקיס: זאת אומרת, אנחנו נביא לכאן תייר שעבר בדיקת קורונה, נמצא שהוא נקי, עבר עוד בדיקת קורונה, נוחת כאן בארץ, למה הוא צריך להיות 14 יום בבידוד?

אורי סירקיס: למה שהוא לא יהיה חמישה ימים בבידוד?

אורי סירקיס: למה הקונספציה?

אורי סירקיס: למה כולם אותו דבר.

אורי סירקיס: הכול בסדר, אפשר לגלות גמישות ואפשר לעשות פה שינויים.

אורי סירקיס: תודה רבה.

עפר שלח: רעיונות טובים.

עפר שלח: הזכרת את אילת.

עפר שלח: אני רוצה לחבר את מאיר יצחק הלוי, ראש עיריית אילת, בבקשה.

עפר שלח: בוקר טוב.

מאיר יצחק הלוי: בוקר טוב לכם, תודה רבה על ההזמנה.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד כמה דברים ולחבר את נושא הקורונה לעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק שהעיר אילת חטפה מכה כבדה מאוד עם הסגר הראשון, שהיה מחויב המציאות, יש לומר.

מאיר יצחק הלוי: נדמה לי שאתה כיושב-ראש ועדת הקורונה נחשפת לאתגרים הלא-פשוטים שמולם עמדנו ושטלטלו את העיר אילת בטלטלה מטורפת.

עפר שלח: נכון.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו עדיין סוחבים את השובלים של אותה טלטלה, אבל אני שמח להגיד שמשום שעשינו פעולות נכונה, זה איפשר לנו לקלוט בסבב השני את תושבי מדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: ומאז אמצע חודש יוני אני יכול לציין שהעיר אילת קולטת לתוכה בצורה מסודרת כל שבוע בין 60,000 ל-70,000 מתושבי מדינת ישראל.

מאיר יצחק הלוי: זה אתגר מטורף, שמן הסתם מייצר גם אתגרים הקשורים לנושא הבריאות.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להגיד מה יכולה להיות תרומתי לדיון הזה.

מאיר יצחק הלוי: הדבר הראשון שהוא מחויב המציאות, זה לראות איך העיר אילת הופכת להיות עיר ירוקה ואיך היא מקבלת משאבים ותשומת לב מיוחדת משום האפיון שלה כעיר, אולי היחידה היום במדינת ישראל שקולטת כל כך הרבה אנשים.

מאיר יצחק הלוי: ולכן אנחנו באנו בהצעות ועשינו מעשים שתכליתם תהיה לראות שהעיר מקפידה, ירוקה, יודעת לתת מענים שהם מענים מידיים לטובת נושא הבריאות.

עפר שלח: מאיר, מה מצב תחלואת הקורונה באילת היום?

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להתייחס לתושבים, כי אני לא מקבל נתונים לגבי תושבים שהם מחוץ לאילת.

מאיר יצחק הלוי: החקר האפידמיולוגי מזין אותנו בנתונים של העיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: נכון להיום יש לנו פחות מ-100 אנשים שנמצאים בבתים באילת כחולים מאומתים; בשבוע האחרון בממוצע בין שניים עד חמישה נדבקים ביום, שזה עדיין בגבולות השליטה.

מאיר יצחק הלוי: יש לנו כ-100 בדיקות ביום.

מאיר יצחק הלוי: אני מדבר איתכם במספרים הגדולים.

מאיר יצחק הלוי: והמצטבר נמצא ברמה של שליטה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו מדברים על קליטה כל שבוע של בין 60,000 ל-70,000 איש בסירקולציה שבועית.

מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, בחודש, אם נייצר את המכפלות, אנחנו מדברים על מספרים שמגיעים קרוב לרבע מיליון איש.

מאיר יצחק הלוי: אלה מספרים פנומנליים שמצריכים מכולנו הרבה מאוד תשומת לב.

מאיר יצחק הלוי: ולכן, הבקשות שאנחנו משגרים היום לפרופ' גמזו, וכמובן למשרד הבריאות, למל"ל – עם כל הגורמים הללו אנחנו עובדים – נועדו לאפשר לנו ל שלוט במצב.

מאיר יצחק הלוי: זה אומר, יותר חקר אפידמיולוגי, יותר בדיקות מעבדה באילת, ביוספטל, שכל הקופות יאוגמו כקופה אחת ובכך, ברגע שנוכל לקבל תוצאות מידיות, נוכל לחנוק מהר את שרשרת ההידבקויות.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו דורשים שיהיה לנו מאבק גם אחרי חולים מאומתים שבחוסר אחריות חודרים לעיר אילת.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, היום למשטרת ישראל יש מסוגלות על ידי סורק ותעודת זהות לאתר אם יש חולה, ואפילו כזה שנכנס לבידוד, שכפי שאמרתי, בחוסר אחריות חודר לאילת.

מאיר יצחק הלוי: וצריך בעניין הזה לקבל את כל התמיכה.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול לספר לך, אדוני היושב-ראש, שהעיר אילת הקימה משל"ט קורונה, יש מפקד קורונה, גייסנו סיירת ירוקה בדמות 25 חבר'ה צעירים.

מאיר יצחק הלוי: אתמול נפגשתי איתם בשעה 23:00 בלילה.

מאיר יצחק הלוי: יש לנו מערכת כריזה, מצלמות, מערכות הסברה, וכל מה שאנחנו עושים במשאבים שאת חלקם קיבלנו מהמדינה נועדו לתת מענה כדי לתת מענים נכונים בתחום הזה.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להציע ולבקש – דובר פה על התיירות הישראלית.

מאיר יצחק הלוי: יעבור גל של חודש אוגוסט והחגים וניכנס לתקופה הבאה.

מאיר יצחק הלוי: התקופה הבאה היא תקופה של כנסים.

מאיר יצחק הלוי: כבר היום – שומע אותי מנכ"ל משרד התיירות ואנשים נוספים – צריך להיכנס למה אני קורא קפסולת מערכות הכנסים.

מאיר יצחק הלוי: צריך לתכנן היום, לא בעוד חודשיים, איך ממשיכים לקיים כנסים תחת המגבלות, תחת זה שיוצרים קפסולות כנסים, כך אני קורא לזה, כדי לא לחנוק את המפעל החשוב מאוד שאנחנו זוכים ליהנות ממנו בחודשים נובמבר, דצמבר, ינואר וכן הלאה.

מאיר יצחק הלוי: זה דבר שצריך לעשות היום.

מאיר יצחק הלוי: דרך אגב, דיברתי עם ארנון בר דוד מההסתדרות, והוא הבטיח שיעשו כל מאמץ כדי שההשתלמויות והכנסים יתקיימו בעיר אילת, ולפחות בכל מה שקשור למטרייה שלו.

מאיר יצחק הלוי: דבר נוסף שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא כניסת תיירים ממדינות ירוקות.

מאיר יצחק הלוי: אין ספק שהתיירים יגיעו אם אנחנו נדע לתת מענים.

מאיר יצחק הלוי: כפי שכבר נאמר, יש יכולת לבדוק את התיירים הנכנסים כבר בארץ היציאה שלהם, יש יכולת לבדוק אצלנו בבדיקות מהירות.

מאיר יצחק הלוי: תייר שיידע שהוא נכנס לעיר שהיא עיר אחראית, רצינית, מפקחת, מפוקחת, תהיה לו מוטיבציה, ואם תרצו, תת חרדה להיכנס לעיר, וזה מה שאנחנו רוצים.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו רוצים בשלב הראשון לראות כמה שיותר מתושבי מדינת ישראל, ולעשות מאמץ לראות גם תיירים שיגיעו אלינו מארצות ירוקות.

מאיר יצחק הלוי: המפתח לעניין הוא לאפשר לנו כעיר לקבל את כל המשאבים כדי שהעיר הזו תהיה עיר ירוקה – אם תרצו, קפסולת אילת ירוקה.

מאיר יצחק הלוי: ככה אני רואה את הדברים.

מאיר יצחק הלוי: זו לא משימה בלתי אפשרית.

מאיר יצחק הלוי: ניתן לעשות את זה בעבודה נחושה.

מאיר יצחק הלוי: אתם ראיתם שהשבוע החלטתי לתבוע אזרח מדינת ישראל שחדר בחוסר אחריות, ודרך אגב, אני מתכוון לעשות את זה עם כל תושב.

מאיר יצחק הלוי: אני מקווה שנקבל תמיכה גם של המשטרה, גם של הפרקליטות ושל כל אותם גורמי אכיפה נגד אותם עבריינים שפועלים בניגוד להנחיות ולהוראות.

מאיר יצחק הלוי: עד כאן.

קרן ברק: לא הבנתי מה הוא תבע.

קרן ברק: בקלאב הוטל?

עפר שלח: זו אמירה מאוד חשובה, כי אני זוכר שהיו תקופות, למשל, בתקופות הפיגועים הקשים שהיו בירושלים ותל אביב ומרכז הארץ, שאילת שיווקה את עצמה כאילת – בואו לאילת.

עפר שלח: לאילת יש שדה תעופה משלה, בדרך כלל מי שנמצא באילת או הרבה מהאנשים באים לאילת והולכים מאילת.

עפר שלח: זאת אומרת, לייצר באמת את אילת כעיר ירוקה זה יכול להיות רעיון משמעותי מאוד לתיירות אצלכם.

מאיר יצחק הלוי: זו אקס טריטוריה, אדוני היושב-ראש.

קרן ברק: אחרי זה יהיה לנו קל יותר לתת עוד הטבות.

אלעזר שטרן: כמו אזור סחר חופשי.

קרן ברק: אני מראש אמרתי לך לעשות את זה.

מאיר יצחק הלוי: כן, אני יכול להגיד לכם שחברת הכנסת ברק ביקרה אותנו לאחרונה, ואני אפילו יכול להגיד שהיא נהנתה.

מאיר יצחק הלוי: אני חוזר ואומר, העיר אילת היא עיר שאפשר לראות אותה כאקס טריטוריה, היא סגורה ומסוגרה, היא ברת שליטה.

מאיר יצחק הלוי: אם נקבל את המשאבים כפי שכבר ציינו בתגבור החקר האפידמיולוגי, בדיקות שכל הקופות מתעלות את עצמן ליוספטל, יכולת לקבל מענים בטווחים של שעות, יכולת לשלוט בכניסה – חולים שיכולים להיכנס וידעו שהם יענשו אם ייכנסו, ועוד כל מיני פעולות שאנחנו עושים ונמשיך לעשות, אלה הם דברים שיכולים לתת תחושה של ביטחון לתייר מהארץ ומחו"ל, ובכך להניע את הכלכלה הזו שכל כך חשובה לאילת וחשובה למדינת ישראל.

עפר שלח: תודה רבה, מאיר יצחק הלוי.

עפר שלח: הדברים ברורים.

עפר שלח: אני מבקש את מנכ"ל עיריית נצרת, שריף ספדי.

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: הוזכרתם פה קודם, גם על ידי אורי סירקיס, בהקשר של תיירות אוונגליסטית, תיירות נוצרית שרוצה להגיע לכאן.

עפר שלח: אתה יכול לתת לנו תמונה, מה מצבה של מצרת היום כעיר תיירות?

שריף ספדי: מצב נצרת לא הכי טוב כי היא עיר מבוססת תיירות, כפי שאתם יודעים.

שריף ספדי: האבטלה בנצרת היא כמעט 50%, משום שהרבה מהעסקים מבוססים על תיירות.

שריף ספדי: המצב לא טוב.

שריף ספדי: למעשה, הרבה בתי מלון נסגרו.

שריף ספדי: כל ההסעות, מדריכים, מסעדות, מה שקשור בתיירות סבל וסובל עדיין בצורה רצינית.

שריף ספדי: אנחנו מקווים שמה שקורה עכשיו, שתיירות הפנים בסופי שבוע מתחילה קצת להזין את התיירות בנצרת, אבל זה לא מספיק.

שריף ספדי: בתי מלון עדיין לא פתחו.

שריף ספדי: יש רק שני בתי מלון – גולדן קראון ורמדה – שהם פתוחים, בעיקר כי יש שם בריכות ואנשים בקיץ מתעניינים גם בעניין הזה.

שריף ספדי: אבל לשאלתך, המצב בנצרת לא כל כך טוב, ולכן ראש העיר ביקש סיוע מיוחד מהממשלה, כמו שהיה בטבריה ובאילת - - -

עפר שלח: איזה סיוע אתם מקבלים?

שריף ספדי: אנחנו מקווים לקבל את הסיוע שהבטיחו, 30 מיליון, אבל זה עדיין לא התקבל.

שריף ספדי: צריך את האישור.

שריף ספדי: אבל יש כוונה לסייע לנצרת כפי שסייעו לטבריה ולאילת, לאחר מה שהתרחש בוועדת הפנים, וראש העיר ביקש וצעק, שבאמת כואב לו שנצרת לא מקבלת מה שמקבלת טבריה ואילת וערים אחרות בארץ.

שריף ספדי: ובסוף התחשבו בזה, ויש הבטחה לקבל 30 מיליון.

עפר שלח: הסיוע הזה הוא לעסקים כדי שלא יצטרכו להיסגר או שהוא גם סיוע שמיועד לעודד למשל תיירות פנים?

עפר שלח: זאת אומרת, הוא מיועד לעודד דברים שיניעו את הכלכלה או רק סיוע לאנשים?

שריף ספדי: שניהם ביחד, לדעתי.

שריף ספדי: אבל עדיין אין מתווה סופי, צריכים לדון בזה.

שריף ספדי: אבל המטרה היא לסייע לעסקים לחזור לשגרה וגם להניע את הכלכלה בעיר.

שריף ספדי: כי בסופו של דבר, זה גם פוגע בהכנסות העירייה כי כאשר אין עסקים אז לא משלמים ארנונה.

שריף ספדי: כל זה, אתה יודע, אחד קשור בשני.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: הנתון הזה, של 50% אבטלה זה - - -

שריף ספדי: פחות או יותר.

שריף ספדי: זה כמעט 50% אבטלה בנצרת.

שריף ספדי: לפני הקורונה היה 3%, וזה קפץ לרמה של כמעט 50%, וזה נזק רציני לכלכלת העיר ובטח להכנסות העירייה בסופו של דבר.

עפר שלח: מה שיעור התחלואה בעיר?

עפר שלח: אתה יכול להגיד לנו?

שריף ספדי: כרגע, על פי הדוחות של משרד הבריאות, כמעט מגיעים ל-390 מאומתים.

שריף ספדי: אבל צריך לזכור שנצרת מונה כ-100,000 תושבים.

שריף ספדי: ראש העיר אילת אמר ש-100 אצלו, ואילת מונה כ-50,000.

שריף ספדי: אנחנו כמעט 400 לפי הדוחות של משרד הבריאות.

עפר שלח: אתם גם לא מוזכרים בערים אדומות.

שריף ספדי: עדיין לא.

שריף ספדי: למעשה יש לנו עלייה לאחרונה בגלל תופעת החתונות.

שריף ספדי: אבל עד לפני זה העיר השתלטה, היה לנו פרסום, היה - - -, היה כריזות של ראש העיר בשמו ובקולו, וזה עזר הרבה ואנשים נענו לבקשות של ראש העיר לא לעשות התקהלויות ולהיות בבידוד ולשמור על ניקיון.

עפר שלח: דבר אחרון, ואולי קשה לענות על זה – אתה יודע כבר על עסקים, למשל, מלונות, שנסגרו ולא ייפתחו אפילו אם המצב ישתפר משמעותית עכשיו?

שריף ספדי: אני לא יכול להגיד לך אם לא ייפתחו, אבל בעלי המלונות שאנחנו נפגשנו איתם מדברים על קשיים רציניים מאוד.

שריף ספדי: ויכול להיות, אם המצב ימשיך, ולא תהיה עזרה וסיוע מהממשלה לעסקים האלה, שהם לא יוכלו לפתוח מחדש.

שריף ספדי: וזה דבר שיפגע באופן רציני בעיר, בכלכלה, וגם בהכנסות של העירייה.

שריף ספדי: לכן אנחנו פונים לכל משרדי הממשלה ובעיקר למשרד התיירות שייקח בחשבון את נצרת, כי ממילא נצרת סבלה – ויושב בזום הזה גם מנכ"ל משרד התיירות, והוא יודע על הבעיות של נצרת בשנים האחרונות עם התקציב, והיו כל מיני בעיות מסיבות שונו.

שריף ספדי: אז אני חושב שנצרת צריכה לקבל התייחסות מיוחדת בעקבות זה שבמשך שבע-שמונה השנים האחרונות היא לא קיבלה תקציב הולם, ובאמת נצרת לא הייתה בשיווק של משרד התיירות.

שריף ספדי: ואתם בדיון הזה של ועדת הביקורת מדברים על אירוח ועל אורחים, ואני חושב שגם נצרת צריכה להיות בתוכנית של האגף הזה, של השיווק ושל האורחים מחוץ לארץ, ונקבל מענה טוב שיביא כל מיני מעצבי דעות וכל מיני אנשים חשובים שיכולים לתת לנצרת את התדמית שלה כחלק ממדינת ישראל ולשווק אותה כעיר חשובה כמו ערים אחרות במדינת ישראל, דבר שעד עכשיו לא נעשה כפי שצריך.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: שאלתי את השאלה כי אתמול שמעתי דיווח בתוכנית רדיו, ש-30% מבתי המלון בפריז נסגרו ולא ייפתחו יותר.

קרן ברק: אבל זה הגיוני.

קרן ברק: ומה קורה בספרד?

קרן ברק: בכל אחת מהמדינות.

עפר שלח: כן, זה נתון מטורף.

עפר שלח: בעיר התיירות מספר אחת בעולם אולי.

עפר שלח: יש כמובן צד נוסף לכל האירוע, והוא הצד של האנשים, בעיקר עצמאים שעובדים בענף הזה ומטה לחמם נגדע באחת.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את צביקה הרפז, בבקשה.

צביקה הרפז: בוקר טוב.

עפר שלח: בוקר טוב, צביקה.

עפר שלח: מה שלומך?

צביקה הרפז: בסדר, תודה.

עפר שלח: אתה מורה דרך.

עפר שלח: תסביר לנו את הכמעט מובן מאליו, מצוקתם של מורי הדרך.

צביקה הרפז: א', עברנו ממצב של 100% ל-0% בבת אחת.

צביקה הרפז: אני הייתי בין האחרונים שעבדו עד ה-15 במרץ.

צביקה הרפז: מאז לא היה אפילו יום עבודה בודד.

צביקה הרפז: כמובן שאנחנו עובדים עם תיירות נכנסת, ואין תיירות.

צביקה הרפז: מעבר להיותנו חזית ההסברה, ועצם העובדה שבגלל זה חייבים לשמר את הענף שלנו, יש פה בעיה מאוד גדולה שהרבה מאוד אנשים שגם כשהם זכאים לכל מיני מענקים ודמי אבטלה חלקם, אז נופלים בין הכיסאות בצורה בירוקרטית.

צביקה הרפז: אחד הדברים זה שהמקצוע מורה דרך לא מוגדר במחשבון הזכויות של ביטוח לאומי, אז הם לא כל כך יודעים איך לעכל את העובדה שמורי דרך עובדים גם בתלוש וגם בחשבוניות, ואנשים נופלים בין הכיסאות.

צביקה הרפז: מעבר לזה, יש פה בעיה נוספת של אנשים שמחזיקים רכבי אשכול.

צביקה הרפז: אז נכון, בוועדת הכספים לפני תשעה ימים עלה הנושא, והוחלט כן לטפל ולבטל את ההחרגה, אבל רכבי אשכול הם רכבים שנקנו באיזושהי הטבת מס ונדרשים לתת דין וחשבון על ימי עבודה בשנה, ואותה הטבת מס עשויה להישלל ממי שלא עומד בזה.

צביקה הרפז: אני יודע שזה נשמע מגוחך, אבל יכול להיווצר מצב שבסוף השנה אף אחד ממורי הדרך לא יגיע למכסת ימי העבודה ואז ידרשו בצורה מגוחכת לחלוטין לשלם החזרי מס בגין אותו רכב אשכול.

צביקה הרפז: ודבר אחרון שהייתי רוצה להעלות, ודווקא קשור לתיאור של הדיון הספציפי הזה, הוא נושא האירוח של משרד התיירות.

צביקה הרפז: משום מה נוצר מצב שדווקא משרד התיירות שאמור להיות האבא שלנו כמורה דרך, דווקא הוא מעסיק מורה דרך במחיר נמוך משמעותית ממחיר ההסכם הכולל, וגורם לנו אפילו לחשוב על מצב שהוא ביזיוני.

צביקה הרפז: והם בעצמם, שלכאורה אמורים לעזור לנו, הם מפרים את אותו הסכם.

צביקה הרפז: אני אישית עד עכשיו נמנעתי מלעבוד עם משרד התיירות במחלקת האירוע שלהם, למרות שאני עובד עם משרד החוץ, מדריך מלכים, נשיאים, ראשי ממשלות.

צביקה הרפז: ושם זה כן עובד במחיר אחר.

צביקה הרפז: אז יש פה עוד לקונה שאמורה להיות פה אחדות מסוימת כלל משרדית, ולא יכול להיווצר מצב שלשכת התיירות הנכנסת, שזה לכאורה גוף ממשלתי, הסכם השכר שלהם יהיה פרוץ לחלוטין וכל אחד יבוא ויעבוד לפי דברים אחרים.

עפר שלח: צביקה, אתה מייצג מורי דרך.

עפר שלח: מול מי אתם עובדים?

עפר שלח: מי האוזן הקשבת שלכם או מייצג אתכם בדיונים הפנים-ממשלתיים על הדבר הזה?

צביקה הרפז: אז זהו שאנחנו כנראה בנים חורגים להרבה אבות כי אף אחד לא כל כך רוצה לקחת אחריות.

צביקה הרפז: ביטוח לאומי – אחראי על זה משרד הרווחה, אנחנו מרושיינים על ידי משרד התיירות, התקציב מגיע ממשרד האוצר, וכל אחד מאיתנו צריך ללכת ולחפש איזה אוזן קשבת, למשוך אותה אלינו על מנת להציף בעיות.

צביקה הרפז: זאת אומרת, זה לא שיש לנו ערוץ פתוח אל משרד התיירות ושם שומעים אותנו במאה אחוז עם אוזן קשבת.

צביקה הרפז: כאשר אנחנו מעלים דברים, ויסלח לי אמיר הלוי וורוניק לוריא שיושבים פה, אז משום מה מתקבלת אצל חלקנו ההרגשה שקצת מנפנפים אותנו, שאנחנו נדחקים לפינה.

צביקה הרפז: וגם כשיש תקציבים כלשהם, תקציב שיווק או תקציב פרסום, אז הוא הולך קודם כל לדברים הגדולים ולסוכנים הגדולים ולבתי המלון.

צביקה הרפז: וזה שונה לחלוטין ממה שהיה באינתיפאדה בשנת 2000, כאשר גנדי דאג לתקציב מידי ממשרד האוצר, העביר למורי דרך לצורך הכשרות.

צביקה הרפז: אנשים עברו הכשרות וקיבלו דמי אבטלה תוך כדי, וזה הציל אנשים.

צביקה הרפז: השנה זה לא קורה.

צביקה הרפז: השנה גם אלה שאמורים לקבל, כמעט ולא מקבלים.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: אנחנו נעלה את הדברים האלה בהמשך, גם כשתהיה פה נציגה של משרד האוצר.

עפר שלח: צביקה, תודה.

עפר שלח: טלי לאופר, בוקר טוב.

טלי לאופר: בוקר טוב.

עפר שלח: את מייצגת את סוכני הנסיעות?

טלי לאופר: כן, התאחדות משרדי הנסיעות בישראל, אני ואתה גם שוחחנו בנושא הזה.

טלי לאופר: אני לא אגזול מזמן הוועדה, אני לא אחזור על דברים שנאמרו כאן ויוצגו בצורה בהירה.

טלי לאופר: אני רק אוסיף במשפט שכמובן האירוע, האסון התיירותי חורג מעבר לנושא ספציפי כזה או אחר של תיירות נכנסת או יוצאת, קפסולה ככה או אחרת.

טלי לאופר: כל מה שאמרו כאן נכון ומדויק, והוא אירוע הרבה יותר גדול, אסון תיירותי הרבה יותר גדול.

טלי לאופר: ואני רק רוצה להשתתף ולחזור על התמיהות שהועלו ועל הנקודות שהועלו, גם על ידי אורי סירקיס, גם על ידי יוסי פתאל וכולי.

טלי לאופר: גם אנחנו לא מצליחים להבין את ההתעקשות של משרד הבריאות על לא להמיר את הנושא של בידוד וסט בדיקות, כמו שאפשר וכמו שמוצג בכל כך הרבה מתווים.

טלי לאופר: וכל היתר נאמר.

טלי לאופר: לא אוסיף.

טלי לאופר: תודה רבה.

עפר שלח: תודה לך, טלי.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את חלי גורסוי או את דור יהודה, בבקשה.

עפר שלח: חלי, בוקר טוב לך.

עפר שלח: אתם סוכנות נסיעות אינטרנטית.

עפר שלח: הדרך שלי לתאר את זה נכונה?

חלי גורסוי: כן, פחות או יותר.

חלי גורסוי: אנחנו חברה צעירה שעובדת היום עם פרילנסרים בתחום התיירות.

חלי גורסוי: יש לנו 60–70 פרילנסרים, והצלחנו להגיע לאיזשהו מודל שבו אנחנו מייצרים הכנסה עבורם ועבורנו עם אחוזי רווח נמוכים, ובעצם כולם מרוצים.

חלי גורסוי: החבר'ה אצלנו מגיעים ב-60%–70% משרה ל-8,000 עד 12,000 שקל משכורת בחודש.

חלי גורסוי: ואני רוצה לתת את הדברים מנקודת מבט שלי כסוכנת נסיעות, כמי שחיה את הענף, ובעצם כבר מאמצע פברואר המשרדים סגורים.

חלי גורסוי: אלה אנשים שביום אחד נעצרה להם כל הפרנסה.

חלי גורסוי: יש המון מובטלים בענף ומפוטרים, וכל מיני חל"תניקים שגם לא יהיה להם לאן לחזור לאור כל הסיטואציה המורכבת הזאת.

חלי גורסוי: אני רואה את זה כבר, אני חברה בקבוצות ואני שומעת את האנשים.

חלי גורסוי: אנשים מיואשים, אנשים מדוכאים.

חלי גורסוי: מציעים להם עבודות בסופר ב-30 שקלים לשעה.

חלי גורסוי: אני מבינה שיש את הבעיה של הקורונה, אבל אם אנחנו נסתכל על הנתונים, זה מרגיש כאילו משרד הבריאות ממשיך וממשיך לייצר היסטריה.

חלי גורסוי: לאורך טווח של חמישה חודשים אנחנו מדברים פה על פחות מ-0.1% מקרים של חולים קשים או נפטרים, רובם מעל גיל 80 עם מחלות רקע.

חלי גורסוי: אין פה באמת מגפה כל כך מסוכנת.

חלי גורסוי: נכון, זה פוגע באוכלוסיות בסיכון, גם אני אחת מהן.

חלי גורסוי: אבל מצד שני, ואתם מדברים על ניהול סיכונים, קחו את 250,000 בתי אב שאיבדו את ההכנסה, קחו את הבריאות הנפשית של האנשים, אנשים שביום אחד נעצרו להם החיים.

חלי גורסוי: אני חד הורית עם שלושה ילדים, מפרנסת יחידה, בלי ביטחונות.

חלי גורסוי: למזלי, אני באה עם הרבה רקע מתחום הדיגיטל, אז איך שהוא אני מצליחה להסתדר.

חלי גורסוי: אבל יש הרבה אנשים שאין להם את זה.

חלי גורסוי: תחשבו עליכם שביום אחד עוצרים לכם את הפרנסה לחמישה חודשים, ואין שום עתיד, ואין שום מתווה, ואין שום כלום, והממשלה פשוט שכחה בעיקר הרבה פרלילנסרים.

חלי גורסוי: חשבנו על מתווה.

חלי גורסוי: יש לנו יכולות דיגיטליות, יש לנו מערך מוכן של שיווק שיכול לייצר מאות לידים.

חלי גורסוי: אגב, גם לתיירות נכנסת.

חלי גורסוי: אנחנו חבר'ה צעירים שבאים עם גישה קצת אחרת.

חלי גורסוי: אנחנו עובדים עם ספקים מאוד זולים.

חלי גורסוי: אני שומעת על שיווק עם משפיענים בחו"ל, ואני בעצמי בלוגרית בשנים האחרונות, ואם ניקח את עשרות אלפי הדולרים שמושקעים על הסלבים ועל הבלוגרים ונשקיע אותם בפרסום, בקמפיין ממומן וממוקד לקהל ממוקד שכן מחפש חופש בחו"ל, ולא כאלה שיעשו לייק באינסטגרם; לחבר'ה צעירים, למתג את תל אביב, את ישראל כאחלה יעד אטרקטיבי לצעירים, עם מסיבות, עם כל מיני דברים; וגם לקהל מבוגר יותר.

חלי גורסוי: הרי כמו שאמרו, יש את התיירות הנוצרית שהיא מאוד חזקה ופעילה בארץ.

חלי גורסוי: אפשר לעשות דברים נפלאים בהרבה הרבה פחות כסף - - -

עפר שלח: חלי, כמובן שבשביל זה אנחנו צריכים למצוא את הפתרון הבריאותי, ובזה אנחנו עוסקים עכשיו.

חלי גורסוי: זוה, אבל מבחינת ניהול סיכונים – אתה מסתכל על 250,000 מובטלים לעומת 500 חולים קשים - - -

עפר שלח: מתוך זה נערכים כל הדיונים, גם בוועדה הזאת וגם בוועדות האחרות בכנסת, ומתוך הניסיון שלנו למצוא איזון.

עפר שלח: אני מודה לך בשלב הזה.

חלי גורסוי: זהו?

חלי גורסוי: ברשותך, אם אפשר להוסיף עוד משהו קטן.

עפר שלח: ממש קטן, כן.

חלי גורסוי: דיברו על כמה מדינות ירוקות – למשל, תאילנד, יש 120 נשאים וחולה אחד, גיאורגיה – 200 נשאים וחמישה חולים, יוון – 13 חולים, הולנד – 27 חולים, שבדיה – 37 חולים.

חלי גורסוי: עצם זה שישראל מדינה אדומה – רוב המדינות הפסיקו בכלל לעשות בדיקות, הפסיקו להסתכל על מספר הנשאים, כי הבינו שזה לא נכון.

חלי גורסוי: מדינת ישראל ממשיכה לשווק לעולם את כמות הנשאים שהם בלי שום סימפטומים כחולים.

חלי גורסוי: יש לי חברים בחו"ל שאומרים לי, תיזהרי, הם בטוחים שיש לנו גופות מתגלגלות ברחובות.

עפר שלח: חלי, בואי לא נחרוג מגבולות הדיון.

עפר שלח: אותך לפרויקטור קורונה, ותציעי לו את כל ההצעות הטובות האלה.

חלי גורסוי: כן, כן.

חלי גורסוי: אני רק אומרת, זה הביצה והתרנגולת.

חלי גורסוי: תודה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את אורלית שאוליאן, ממשרד האוצר.

אורלית שאוליאן: שלום רב.

עפר שלח: בוקר טוב, רק כדי להבין – כתוב לי שאת חשבת משרד התיירת.

עפר שלח: את מוסמכת לענות על הדברים שנוגעים למימון או להנעה של גלגלי התיירות, לאו דווקא לבעיות של האנשים בענף התיירות?

עפר שלח: זה נכון, מה שאני מבין?

אורלית שאוליאן: לא מדויק.

אורלית שאוליאן: כחשבת משרד התיירות אני בעצם אחראית על ביצוע התקציב של המשרד.

אורלית שאוליאן: אני לאחראית על גיבוש או קביעת תקציב המשרד.

אורלית שאוליאן: אני למעשה נמצאת פה בדיון בהתייחס לדוח הביקורת.

אורלית שאוליאן: אם יש שאלות לגבי הדוח על יישום ההמלצות שנגעו לחשב הכללי, אז אני יכולה להתייחס.

עפר שלח: אז אני אשאל אותך, בהינתן שגם אין לנו תקציב והתייחס לזה מנכ"ל משרד התיירות קודם – האם יש סוגיות תקציביות, אם משרד התיירות ומשרד הבריאות יגיעו להסכמים והסדרים, שימנעו את הנעת התיירות מחדש?

עפר שלח: והאם מבחינת

עפר שלח: כם הכסף נמצא?

אורלית שאוליאן: לא, אנחנו מתנהלים עכשיו בשנה ללא תקציב מדינה מאושר, לפי כללים של תקציב המשכי.

אורלית שאוליאן: זאת אומרת, כל פעילות צריכה לעבור ולקבל אישור של ועדת החריגים באוצר.

אורלית שאוליאן: אני חושבת שמי שרלוונטי יותר לשאלות מהסוג הזה הוא אגף תקציבים במשרד האוצר, והנציגה שלו גם פה בדיון.

עפר שלח: אם היא יכולה, אנחנו נארח אותה באותו כבוד שאנחנו מארחים אותך.

עפר שלח: רעיה עדני, בבקשה, אנחנו איתך.

עפר שלח: אני חוזר על השאלה, אם משרד התיירות ומשרד הבריאות יגיעו למתווים כאלה ואחרים שיאפשרו חידוש יותר מסיבי של התיירות לישראל, וכולנו מודעים לזה שאין תקציב, כולנו מודעים למגבלות, האם מבחינתכם, בפשטות, כסף יהיה הבעיה?

רעיה עדני: חשוב לחדד את זה, שוק התיירות הוא שוק פרטי לחלוטין, והוא פועל במתכונת של קונה מרצון ומוכר מרצון.

רעיה עדני: הסיוע הממשלתי ניתן במספר דרכים מאוד ספציפיות וייחודיות לענף, שבהן אנחנו מאתרים כל מיני כשלים.

רעיה עדני: סיוע אחד זה בעולמות של תשתיות תיירות, אנחנו כן רוצים בשיתוף עם משרד התיירות בשלב הזה דווקא להגדיל את התקציב של התשתיות כי אנחנו מזהים הזדמנות, כי מה שמוכן דווקא יכול להיות זרז, ולנצל את התקופה שבה אין תיירות ולשפץ מחדש ולהקים כל מיני תשתיות תיירות חיוניות.

רעיה עדני: ולכן הרבה פרויקטים שהם פרויקטים טובים וגדולים, כמו למשל הטיילת באילת, תוקצבו כבר בהחלטת הממשלה, וגם חלק מתקציב ההאצה שנמצא כרגע בדיונים, הוא יכול להיות פוטנציאלי לדברים האלה.

רעיה עדני: דבר שני, תמיכה נוספת היא באמצעות שיווק.

רעיה עדני: אין טעם, למעט אולי כספים נקודתיים, לבצע פעילות שיווקית כי היא פעילות שאמורה להניע לפעולה, היא אמורה לאפשר או לגרום לתייר להזמין חופשה לישראל.

רעיה עדני: מאחר שהשמיים כרגע סגורים, עד שהם לא ייפתחו, אין טעם להשקיע כספים בתקציבי שיווק.

רעיה עדני: ולכן הפעילות הזאת של משרד התיירות מנוטרלת מסיבות שאינן תקציב, אלא מסיבות אובייקטיביות של המצב כרגע.

עפר שלח: נגיד שב-16 באוגוסט מתחילה פתיחה של השמיים ונגיד שמצב התחלואה גם אצלנו וגם בעולם טיפה ישתפר, האם את הכסף שצריך כדי להניע כמה שיותר מהר את הענף יש לכם?

רעיה עדני: כרגע, עד שלא יהיה תקציב מדינה – ואורלית שאוליאן, חשבת המשרד, הסבירה את זה היטב – המתכונת של הקצאת תקציבים היא בהתאם לתקציב ההמשכי.

רעיה עדני: ולכן כרגע, עד שלא יאושר תקציב מדינה אי אפשר לעשות שינוי משמעותי בתקציב המשרד.

עפר שלח: ברור.

רעיה עדני: לכשיאושר תקציב מדינה, אנחנו נצטרך לעשות הערכה שך מתי תחזור הפעילות המלאה.

רעיה עדני: כי גם אם פותחים את השמיים בצורה נקודתית, בטפטופים, עם מדינות כמו יוון וקפריסין, שיעור התיירים שמגיעים מהן לישראל הוא קטן.

רעיה עדני: חשוב לזכור שיצואנית התיירים הכי גדולה שלנו היא ארה"ב.

רעיה עדני: רוב מוחלט של התיירים בישראל מגיעים מארה"ב, אחרי זה מאירופה.

רעיה עדני: וכל עוד אין תנועה מסיבית של תיירים מהמדינות האלה, אז הפעילות תמשיך להיות נקודתית ואין צורך להפעיל את כל מינהל השיווק של משרד התיירות.

רעיה עדני: בעת אישור התקציב אנחנו נצטרך לעשות הערכת מצב ביחד עם המשרד ולראות איזה תקציבים אנחנו מאמינים שנכון ואפשר להוציא כרגע, ואיזה תקציבים יחכו עד לשיקום מלא של הענף.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: התשובות מדויקות.

עפר שלח: אני מבקש לסיום לחזור לאמיר הלוי.

עפר שלח: אמיר, שמעת את הסיבוב שלנו, אני מניח שלך רוב הדברים לא חדשים, מה היית רוצה להוסיף בשלב הזה?

אמיר הלוי: אני אתחיל מהסיום.

אמיר הלוי: שמעתי את נציגת אגף תקציבים ואת נציגת החשב הכללי, שהיא גם חשבת המשרד.

אמיר הלוי: חוץ מלמחות על חוסר ההבנה והניתוק הזה שהפעולות האלה, כל מה שהן עושות – ואני יודע שאין תקציב, ודיברנו על זה בחלק הראשון של הישיבה – זה חנק, זה הריסת תשתיות.

אמיר הלוי: אני לא יודע מה הניסיון של אנשי משרד האוצר בשיווק, אבל כל בר דעת מבין שאתה חייב להישאר על המדף.

אמיר הלוי: לא ביקשנו תקציבים גדולים.

אמיר הלוי: מדינות עושות קמפיינים, גם אנחנו עשינו באמצעים הקטנים – אגף חו"ל שלנו עשה סרטון של איך מכינים שקשוקה בזמן שכל אירופה ישבה בסדר, והיה לזה הצלחה אדירה.

אמיר הלוי: אנחנו פועלים באופן ממוקד - - -

עפר שלח: אמיר, כשאתה אומר, ביקשנו תקציבים או תקציבים לא מגיעים, על איזה סדר גודל אנחנו מדברים?

קרן ברק: דרך אגב, השיא התיירותי שהיה במדינת ישראל בשנים האלה היה בעיקר בגלל שתקציבי השיווק גדלו מאוד.

עפר שלח: בוודאי.

קרן ברק: והם ידעו למקד, גם אמיר ובתקופה הקודמת, מאיפה להביא איזו תיירות, לעשות שיווק נכון.

עפר שלח: בוודאי, נכון.

קרן ברק: ואחר כך אנחנו מתהדרים בשיא התיירות בכל הזמנים.

קרן ברק: זה לא קורה סתם ככה.

קרן ברק: ובקורונה אפשר גם כן לחשוב על הזדמנויות בתקופת קורונה.

עפר שלח: אז על כמה כסף אנחנו מדברים, אמיר, שביקשתם ולא קיבלתם?

אמיר הלוי: פחות מעשרה מיליון שקלים.

קרן ברק: זה כלום.

אמיר הלוי: ופה צריך להגיד, מדינות כמו איסלנד, כמו טורקיה, יש קמפיינים שעשו בתקופה הזאת.

אמיר הלוי: פה הייתה התעלמות מוחלטת, ועוד פעם, חוסר הבנה, ובעיקר בכל מה שקשור לתיירות הפנים, שזה מה שיחזיק פה את עסקי התיירות.

אמיר הלוי: והתעשייה שחלקה הופיעה פה, התעשתה מהר והיא מכוונת לתיירות פנים.

אמיר הלוי: גם אלה של תיירות יוצאת וגם מארגני התיירות מחפשים עכשיו מוצרים חדשים, מנסים להפיק את המקסימום מהמשבר הזה, בעיקר סביב הנגב, שזה מוצר שאנחנו בונים אותו עכשיו.

אמיר הלוי: אבל כשבמשרד האוצר יש אטימות כזו וניתוק ממה שקורה, אנחנו נשלם על זה מחיר כבד.

עפר שלח: אני רוצה שוב להבהיר את הנקודה הזאת.

עפר שלח: התשובה שקיבלתם זה שלא כדאי עכשיו כי התיירות סגורה, כמו שאמרה לנו נציגת אגף תקציבים, או שעוד אין תקציב וכן הלאה, בנימוקים טכניים?

אמיר הלוי: יש דרך בוועדות חריגים למצוא פתרונות לאין תקציב.

אמיר הלוי: העניין הוא שיש לנו פה חילוקי דעות על הצורך, ופה מומחי השיווק של משרד האוצר חסמו את זה.

אמיר הלוי: ואני עוד פעם אומר, עם דגש על תיירות הפנים -- - תקציב כדי להיערך לאמצע אוקטובר כמו שציינת קודם.

אמיר הלוי: אנחנו יודעים לעבוד ממוקד, כל השיאים בתיירות הגיעו עם עבודת דיגיטל שזכתה להרבה מאוד הערכה.

אמיר הלוי: אנחנו עשינו פה מהפכה גדולה, בהתייחס למה שנאמר פה על ידי סוכנת הנסיעות שפעילה עכשיו בדיגיטל.

אמיר הלוי: אנחנו אחד הלקוחות הגדולים, אם לא הכי גדול, של גוגל בארץ.

אמיר הלוי: אנחנו יודעים לעשות את זה, רק צריך תקציב מינימלי כדי לשמר לקוחות.

אמיר הלוי: אחרת, אנחנו יורדים מהמדף.

אמיר הלוי: חברות תעופה לא יגיעו לפה, תיירים ילכו למקומות אחרים, ובתקציב מינימלי אנחנו רוצים לעשות את עבודת השימור הזו.

קרן ברק: זה כלום כסף.

אמיר הלוי: אני שמעתי חלק כי המערכת נפלה.

אמיר הלוי: שמעתי את מנכ"ל עיריית נצרת.

אמיר הלוי: אני חייב למחות.

אמיר הלוי: אנחנו היינו שם עם השר זמיר.

אמיר הלוי: הבטחנו להם, אחרי שהם עשו כל טעות אפשרית – אני חייב להגיד את זה.

אמיר הלוי: אנחנו הגענו אליהם לפני מספר שנים, הצענו להם להשקיע שם, ייעדנו תקציבים.

אמיר הלוי: כשעומד מנכ"ל עיריית נצרת ואומר שמשרד התיירות לא השקיע, אז אני אתן את העובדות.

אמיר הלוי: קרוב ל-70 מיליון שקלים בשמונה השנים האחרונות לקידום מלונאות בנצרת; אני אומר עוד פעם, 80 מיליון שקלים.

אמיר הלוי: תקציב של 12 מיליון שקלים, השהינו אותו, ואני גאה על זה, כי המדיניות שלנו היא כשאין זרוע ביצוע טובה אנחנו עוצרים את הכסף מניסיון של ערים שבהם נזרקו מאות מיליוני שקלים בתשתיות.

אמיר הלוי: וזה הקו שלנו, וכך אנחנו פועלים.

אמיר הלוי: דאגנו לזרוע ביצוע שהצליחה בעכו.

אמיר הלוי: בנצרת, עיריית נצרת מטעמיה החליטה לעצור.

אמיר הלוי: הבנו את זה.

אמיר הלוי: אנחנו מוצאים לזה פתרון, והם יודעים את זה.

אמיר הלוי: כך שלשמוע כל פעם את הטענות המופרכות האלה, אני חושב שזה לא הוגן.

אמיר הלוי: נצרת חשובה, היא נהנתה מהבום התיירותי שהיה פה ומהשיאים, לכן יזמים השקיעו שם הרבה.

אמיר הלוי: יש שם הרבה אתגרים, תחבורה וכולי.

אמיר הלוי: ואנחנו על זה.

אמיר הלוי: כך שאני חושב שצריך להעמיד דברים על דיוקם.

אמיר הלוי: נוסף לכך, כשעומד מורה דרך כשחצי מהתקנים במחלקה המשפטית במשרד התיירות עסוקים בלענות לו בתקופות השיא על כל מחני טענות שאף אחד לא מצליח להבין אותן, אני לא יודע מה מביא אותו בתקופה כזו לתת פה טענות/ היות ואני יושב שתי קומות מעל מנהל רשות המסים, אני לא רוצה להיכנס לכל הסוגיות של תשלומים למורי דרך.

אמיר הלוי: אני רק כן אגיד שאנחנו כפופים לכל מה שקשור להסכמים הקיבוציים.

אמיר הלוי: אנחנו העלינו בסיוע החשבת שלנו את התעריף שאנחנו משלמים למורי הדרך, אנחנו מעסיק גדול שלהם, אבל אנחנו לא שוק פרטי.

אמיר הלוי: אנחנו ייעדנו תקציבים מיוחדים למורי דרך שישתלמו בסינית, ועוד ועוד פעולות שעשינו.

אמיר הלוי: אנחנו מטפלים ברכבי אשכול מול כל הגורמים.

אמיר הלוי: רק צריך לזכור.

אמיר הלוי: לא הכול אצלנו.

אמיר הלוי: זה לא one-stop shop.

אמיר הלוי: יש פה הרבה גורמים, כמו ביטוח לאומי, כמו - - -

עפר שלח: אמיר, זה לא מסוג הבעיות שאנחנו נפתור או נבהיר בדיון כזה עכשיו.

אמיר הלוי: כן, אני רק אגיד שאנחנו בשיתוף פעולה, למשל, עם רט"ג, מעסיקים בצורה יזומה מורי דרך, והכול תלוי תקציב ואנחנו נשמח להרחיב את זה.

אמיר הלוי: מורי הדרך מאוד חשובים לנו.

אמיר הלוי: יש להם חלק גדול בהצלחה.

אמיר הלוי: הם נהנו בתקופה שהיינו על ווליום של חמישה מיליון תיירים בשנים האחרונות, ואני מקווה שנחזור לזה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: יש עוד בקשות תגובה, גם בעקבות הדברים שלך.

עפר שלח: קודם כל, בוא נ עלה חזרה את רעיה עדני, בבקשה.

עפר שלח: שמענו את הדברים מהזווית של משרד התיירות.

עפר שלח: שמעת טענה ברורה.

עפר שלח: אנחנו מדברים על תקציב ויש - - -

רעיה עדני: אני מבקשת להבהיר לוועדה שכל בקשה של משרד התיירות שהוגשה לוועדת החריגים אושרה, בסך של שבעה מיליון שקלים.

רעיה עדני: אני לא מכירה שהייתה אף בקשה שלא אושרה השנה לתקציב, ובנוסף לזה, חשוב להגיד שמשרד התיירות קם ומטרתו היא להביא תיירות מבחוץ.

רעיה עדני: ומאחר שהשמיים סגורים, היכולת לעשות את זה וגם היכולת של הישראלים לחפש אלטרנטיבות בחו"ל והצורך להשאיר אותם בארץ הוא מצומצם.

רעיה עדני: אני לא חושבת שזה תפקידו של משרד התיירות להרים קמפיינים לתיירות פנים בשוטף, ואני חושבת שהמשרד מסכים איתי.

רעיה עדני: וגם בעת הזאת עוד פחות מכך מסיבה מאוד פשוטה – בכל שנה יוצאים מישראל ארבעה מיליון איש לתיור בחו"ל.

רעיה עדני: והשנה הם תקועים בארץ.

רעיה עדני: ותשאלו כל בעל עסק שיודע להסב את התיירות שלו תיירות פנים – התפוסות באילת, וזו האינדיקציה הכי טובה, כי זו העיר שנשענת על תיירות פנים, הם תפוסות שגבוהות מהקיץ שעבר.

רעיה עדני: המחירים גבוהים מהקיץ שעבר, ואין שום צורך להעמיס בקמפיין לאזרחי ישראל שרק מחפשים איפה ללון.

רעיה עדני: בתי המלון מפוצצים.

רעיה עדני: עד אחרי החגים אין חדר אחד לרפואה, לא באמצע השבוע ולא בסוף שבוע.

רעיה עדני: יש מקומות נקודתיים שנשענים על תיירות חוץ, והמקומות האלה לא אטרקטיביים לישראלים.

רעיה עדני: ישראלים לא רוצים לנפוש שם, ושום קמפיין לא ישכנע אותם.

עפר שלח: רעיה, אני אגיד לך מה הבעהי העקרונית שלי עם מה שאת אומרת, והיא עולה כל פעם שאני בדיון עם ידידיי הטובים באגף התקציבים בשבע השנים שאני פה.

עפר שלח: את עכשיו נתת ניתוח מקצועי, נכון או לא נכון, של ענף התיירות.

עפר שלח: ואני לא חושב שזה מתפקידו של אגף תקציבים.

עפר שלח: אז זה יהיה שיח, ובטח שכל פקיד ממשלתי רוצה למקסם את התחום שהוא נמצא בו, ובסוף הכסף נמצא אצלכם.

עפר שלח: זה נכון.

עפר שלח: אבל אנחנו מעלים פה מנכ"ל של עירייה שהתיירות אצלה היא בעיקרה תיירות חוץ, ויש שם 50% אבטלה.

עפר שלח: אם ישכנעו אותי או אותך לעשות סוף שבוע בנצרת, יכול להיות שזה יציל את בתי המלון בנצרת, ואז כשתחזור תיירות החוץ הם יהיו שם.

עפר שלח: אני לא יודע אם אני צודק או לא צודק, אני יודע שאלה שיקולים של משרד התיירות.

עפר שלח: אני חושב שתיירות בכל הועלם, מניסיוני המועט, היא דווקא ענף שבו השקעה לא גדולה בקמפיינים – אני גרתי בארה"ב, ובקמפיין של חמישה מיליון דולר של אז, אבל זה גם לא הרבה גם היום, אוסטרליה הפכה להיות אחד מיעדי התיירות המובילים של תיירים אמריקאים, במיליארדים.

עפר שלח: אני לא יכול להתווכח עם הטענה העובדתית שלך.

עפר שלח: מי שמתווכח איתה זה מנכ"ל משרד התיירות.

עפר שלח: אני אומר שבאופן כללי מעט מאוד כסף עכשיו יכול להציל הרבה מאוד כסף אחר כך, וזה נכון בתיירות כמו שזה נכון בכל דבר.

רעיה עדני: שוב, יושב-ראש הוועדה, אני חושבת שזה תפקידי וזו גם ההנחיה שאני מקבלת, היא לדאוג שכספי המדינה ילכו למקומות הטובים והיעילים ביותר, לטובת רווחת אזרחי ישראל.

רעיה עדני: זה לא כסף שלי.

רעיה עדני: זה כסף שלכם.

רעיה עדני: וזה התפקיד שלי לדאוג שהוא ילך למקומות הנכונים, וכל משרדי הממשלה רוצים כספים להרבה מאוד פרויקטים, טובים יותר או טובים פחות, וזה תפקידי לנתב אותם למקומות האלה ולהמליץ על כך לדרג המדיני, וזה מה שאני עושה ואני אמשיך לעשות.

רעיה עדני: דבר שני, אני מזכירה לך שבתחילת דבריי התייחסתי לתקציב שמשרד התיירות ביקש.

רעיה עדני: כל שקל שמשרד התיירות ביקש הוא קיבל.

רעיה עדני: בתוך זה גם, על אף עמדתי המקצועית, משרד התיירות ביקש שני מיליון שקל לקמפיין פנים וקיבל את הכסף הזה.

רעיה עדני: אין לי מושג איזה קמפיין נעשה ואיזה קמפיין לא נעשה.

רעיה עדני: אלה שאלות למנכ"ל המשרד.

רעיה עדני: אבל כל תקציב שהם ביקשו עד עצם היום הזה במבחן העובדות והתוצאה, הם קיבלו.

רעיה עדני: ולכן הטענות האלה הן חסרות בסיס, ואני לא מבינה למה מנכ"ל המשרד מעלה אותן בכלל.

רעיה עדני: זו האמת וזו התשובה, ואת עמדתי המקצועית אני אמשיך להביע גם בוועדה וגם בפני מנכ"ל המשרד.

רעיה עדני: המשרד מכיר אותה היטב.

רעיה עדני: ואני חושבת שלטובת אזרחי ישראל, הם לא צריכים עידוד לנפוש כשאין להם איפה לנפוש.

רעיה עדני: ולגבי נצרת, זו שאלה רחבה יותר של אנשי מקצוע שיכולים לענות, אם ישראלים באמצעות קמפיין יגיעו לשהות בנצרת או לא.

רעיה עדני: אני אשמח להרחיב את הדיון אבל נראה לי שזה לא כל כך השולחן.

עפר שלח: אוקיי, תודה.

עפר שלח: קיבלנו בקפסולה קטנה את החיים בתוך השירות הממשלתי במדינת ישראל.

עפר שלח: יוסי פתאל, ביקשת להגיד מילים אחרונות.

עפר שלח: בבקשה.

יוסי פתאל: נדמה לי שהעליתי את הנושא הזה גם בתחילת הדיון, שיכולות להיות כוונות, מקימים משרד ממשלתי ואז - - - אגף במשרד האוצר.

יוסי פתאל: אני יכול לבקש ממך, אדוני היושב-ראש, לקיים דיון אסטרטגי, ואתה ידוע כאחד שיש לו את הראייה הזאת, בנושא הזה, כי אנחנו כל פעם יורדים למיליון או לחמישה מיליון המסוימים ומקבלים את התשובות האלה.

יוסי פתאל: ואני חושב שזה אחד מהכשלים הגדולים ביותר בניהול של תחום התיירות במדינת ישראל, וכל דעה כמובן היא לגיטימית.

יוסי פתאל: אני רק רוצה לציין לגבי מורי הדרך, שאנחנו ארגון המעסיקים שלהם.

יוסי פתאל: כל מורי הדרך שעובדים כפי שצריך, עם תלושי שכר, נמצאים בחל"ת.

יוסי פתאל: אני לא יכול להגיד שיש בעיה לכלל מורי הדרך.

יוסי פתאל: הרוב הגדול שעובדים תחת ההסכם הקיבוצי שעליו אנחנו חתומים ורשום במשרד העבודה נמצאים בחל"ת, ומקבלים.

יוסי פתאל: יש בעיה כמובן עם רכבי אשכול.

יוסי פתאל: היא נכונה.

יוסי פתאל: לגבי החשבוניות, יש כאלה שמנסים לרקוד על כל החתונות, אז עכשיו זה לא כל כך עובד.

יוסי פתאל: לגבי האפשרות להסב, אם אגף תקציבים חושב שזה נכון שעסקים שבנויים לגמרי על תיירות צליינית, יסבו את עצמם לתיירות פנים – אגב, הם הציבו 500 מיליון רק לתחום הזה, אבל אף אחד לא יודע איך מנצלים אותם ואני לא יודע לאן הם יקחו אותם בסוף.

יוסי פתאל: אז צריך ללכת לעסקים האלה ולהגיד להם איך עוברים לתיירות פנים, כולל לנו, בשנה הקרובה, ואיך מסייעים, אם זה חשוב.

יוסי פתאל: מצד שני, אומרים לנו, לא צריך משרד לתיירות פנים בכלל, וחבל להשקיע בזה כסף.

יוסי פתאל: אני חושב שזה הכשל הבסיסי, ואני יכול לבקש מאדוני שזה יחזור לדיון בוועדה.

יוסי פתאל: תודה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אתה באמת מביא אותי לדברי סיום.

עפר שלח: ואיך שהוא לקראת סיומו של הדיון הזה הגענו לנקודה סופר עקרונית, ואגב, אני אומר את זה גם כמי שהיה יו"ר ועדת קורונה, עלתה בדיונים של ועדת הקורונה עם נציגי האוצר מהתחלה.

עפר שלח: האחד, זה כמובן הדבר המתמשך שבו כמו יוסי פתאל אמר, מקימים משרד ממשלתי, יש לו תוכניות, הוא מפתח מומחיות, הוא נוגע בשטח, ואז למעשה אגף תקציבים או החשב הכללי מודיעים לו שהמדיניות אינה מקובלת עליהם.

עפר שלח: זה סיפור מתמשך בדרך שבה מתנהלת הממשלה בישראל.

עפר שלח: אבל אני רוצה להגיד שבהקשר של ענף התיירות עכשיו, הוא חמור במיוחד.

עפר שלח: ענף התיירות – זה ברור לכולם – נמצא במשבר.

עפר שלח: יש לי פה את הנתונים, זה ענף שההכנסה שלו, רק המלונות בישראל, גלגלו למעלה מ-13 מיליארד שקלים בשנה שעברה.

עפר שלח: אגב, 56% מהם מתיירות פנים.

עפר שלח: תיירות פנים היא כן עסק גדול.

עפר שלח: והדבר הזה, שבהיעדר תיירות חוץ כתוצאה מהיעדרה של מדיניות – כמו שנאמר פה – שצריכה להגיד איך כן, ולא למה לא, ההישענות על תיירות פנים נהיית הרבה יותר גדולה.

עפר שלח: ואם אנחנו לא נעודד אותה או הממשלה לא תעודד אותה, אז כשתיפתח תיירות החוץ, לא יהיה להם לאן להגיע, לא יהיו האנשים שמסוגלים לארגן את זה, ולא יהיו המוסדות, המלונות והסדרי הלינה האחרים שמסוגלים לקלוט את זה, ולא יהיו הסדרי המקומות של הבידור שאליהם התיירים באים וכן הלאה.

עפר שלח: ובמקום לראות את הדבר הזה מול העיניים ולראות איך בסוף, הן מהצד של משרד הבריאות והן מהצד של משרד האוצר, לוקחים ענף שהוא ענף משגשג, שמעסיק הרבה מאוד אנשים, שהכניס ומכניס למדינת ישראל מיליארדים שקלים, ומציפים אותו דרך הקושי האובייקטיבי הקשה מאוד שאנחנו מכירים אותו בכל העולם ודואגים שהוא ייצא טוב יותר מהצד השני, אז אנחנו רואים גישה שהיא גישה שלילית, לא במובן שרוצים שזה ימות, אלא גישה שאומרת קודם כל למה לא, הן במשרד הבריאות והן במשרד האוצר.

עפר שלח: והתוצאה היא סכנה לקיומו של הענף הזה.

עפר שלח: הבית הזה, גם הוועדה הזאת וגם ועדות אחרות, שמענו פה עידוד לדיונים בוועדות אחרות, לא יניחו לדבר הזה, הן מפני שמדובר פה בפרנסה של הרבה מאוד אנשים והן מפני שמדובר פה בסופו של דבר בענף שהושקעו בו מאמצים גדולים בשנים האחרונות; מספר התיירים עלה, חצה את הארבעה מיליון, הגיע לחמישה מיליון, הגענו להישגים האלה וכל ההישגים האלה מאיימים להימחק.

עפר שלח: אז מה שלוקחת הקורונה כמגפה עולמית היא לוקחת, וברור שהענף הזה חוטף מכה בכל העולם.

עפר שלח: ומה שאפשר לעשות פה בהיבט של התקציבים וההחלטות האחרות, צריך לעשות.

עפר שלח: מכיוון שיש לנו זמן, אני נותן לאמיר הלוי עוד תגובה של דקה.

עפר שלח: בבקשה.

אמיר הלוי: תודה רבה.

אמיר הלוי: היות ודיברה עוד פעם רעיה מאגף תקציבים דברים פשוט לא נכונים – יש לנו איסור מוחלט על קמפיינים.

אמיר הלוי: אני חושב שזה חמור מאוד.

אמיר הלוי: נתתי דוגמאות מחו"ל, נתתי דוגמאות של מדינות אחרות לשימור לקוחות.

אמיר הלוי: זה פשוט לא נכון מה שהיא אמרה, ואני גם אכתוב את זה לממונה על האגף שם.

אמיר הלוי: אני רוצה להגיד עוד דבר.

אמיר הלוי: תיירות פנים – באנו עם שלל הצעות כדי להניע את המשק.

אמיר הלוי: אחד הדברים שצריך לשפר פה זה את התקשורת עם תושבי מדינת ישראל, לצאת ולהניע עסקים בפריפריה, ודרך התיירות אפשר לעשות את זה.

אמיר הלוי: באנו עם הצעות, לתת קופונים, לתת תקציב, שאנשים יוכלו להשקיע אותו רק במסעדות ועסקים תומכי תיירות.

אמיר הלוי: והתשובה שקיבלנו באגף תקציבים, אני מצטט: למה אנחנו צריכים לעזור למסעדה בנצרת?

אמיר הלוי: כך שאני חושב שהכיוון צריך להיות שכולנו צריכים להתאחד בשעה הקשה הזו למען כל כך הרבה אנשים במדינת ישראל, ולראות איך יוצרים פה מנועי צמיחה שיסייעו פה לעסקים הקטנים, כמובן שעם דגש על תיירות, ויעזרו לנו לעבור את זה יותר בקלות.

אמיר הלוי: הגישה שאנחנו מקבלים מאגף תקציבים היא כזו: לא צריך, תעזבו.

אמיר הלוי: ולשבת ולשמוע את רעיה שנותנת לי פה תפוסות של מלונות כשבערך חצי מהמלונות עוד סגורים – התפוסות בירושלים זניחות, בתל אביב אותו דבר, למעט סופי שבוע שקצת משתפר, אותו דבר בטבריה, בנתניה.

אמיר הלוי: אלה עסקים שמעסיקים עשרות אלפי אנשים, והם סגורים.

אמיר הלוי: ולשמוע עוד פעם את אגף תקציבים עם הדיסאינפורמציה הזו, עם נתונים לא נכונים, זה מקומם.

אמיר הלוי: וכל מה שאנחנו אומרים זה תנו לנו לעבוד.

אמיר הלוי: ביקשנו קמפיין קטן שהניע קצת לפני חודש.

אמיר הלוי: אנחנו יודעים שהאתגר הגדול הוא מיד לאחר החגים, להסביר לתושבי מדינת ישראל שאם רוצים אחווה וערבות הדדית, זה גם לצאת לתיירות, מי שיכול כמובן, כי זה מציל משפחות ומציל עסקים, ודואג לפרנסה בהרבה מקומות, גם בתל אביב ובירושלים.

אמיר הלוי: את זה צריך לעשות באמצעות קמפיין, ואני מקווה שנצליח לשכנע.

אמיר הלוי: תודה רבה.

עפר שלח: צודק לחלוטין.

עפר שלח: וכמובן צריך להוסיף, שאם לא יהיו מסעדה או מלון בנצרת עכשיו, אז הם גם לא יהיו כשתחזור התיירות, ואז יהיו דברים שיצטרכו להקים אותם מחדש.

עפר שלח: הדיאלוג הזה עם האוצר נמשך מהרגע שהתחיל משבר הקורונה.

עפר שלח: אני מודה לכל המשתתפים.

עפר שלח: תודה.