הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 12, 2020-07-28 10:12

יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, לאורחים ב-זום ולנוכחים כאן.

יוסף ג'בארין: אני פותח את ישיבת הוועדה המיוחדת לזכויות הילד.

יוסף ג'בארין: היום יום שלישי, 28 ביולי 2020.

יוסף ג'בארין: אנחנו נדון בתופעה מאוד מדאיגה של בריונות ברשת בקרב ילדים ובני נוער וזאת על רקע הנתונים שמראים עלייה מאוד מתמדת בזמן שמבלים בעיקר בני נוער מול המחשב, במרחב האינטרנטי.

יוסף ג'בארין: אגב, הנתונים מראים שבתקופת הקורונה, ממארס עד מאי, הייתה עלייה מאוד משמעותית של שימוש באינטרנט, פי שתיים וחצי.

יוסף ג'בארין: על הרקע הזה חשוב לנו להמשיך וללוות - אחד הנושאים החשובים שהוועדה הזו מלווה מזה מספר שנים - את הנושא של השתקפות הבריונות ברשת ודרכי ההתמודדות עם העבריינות הזו.

יוסף ג'בארין: אני שמח שלוועדה הזו היה חלק בהקמת מוקד 105 וזאת בהחלט הזדמנות לשמוע נתונים עדכניים לגבי הפעילות של המוקד, דרכי ההתמודדות שקיימות עד כה ומה ניתן לשפר בעניין.

יוסף ג'בארין: הייתי שמח אם המוקד יוצג בקצרה ולשמוע את הנתונים העדכניים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שיש הרבה משתתפים בישיבה אבל זמננו מוגבל ולכן אני מבקש כבר עתה מכל הדוברים להיות קצרים.

יוסף ג'בארין: נפתח בהצגת המוקד והפעילות שלו על ידי המשנה למנכ"ל המשרד לביטחון פנים, אליעזר רוזנבאום.

אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב.

אליעזר רוזנבאום: אני אתן סקירה קצרה על כל הפעולות שנקטנו ולאן הגענו עם המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת.

אליעזר רוזנבאום: למעשה כבר ב-2015 אנחנו זיהינו את הנושא הזה של הצורך להגן על ילדים ברשת ובכלל על כל מי שנמצא ברשת, הוא חשוב, נחוץ וקריטי.

אליעזר רוזנבאום: אצלנו למעשה גם תוכנית עיר ללא אלימות וגם מניעה, זיהינו את הנושא הזה, את הפער ואת הצורך בדבר ולמעשה התקבלה במשרד החלטה ומינו אותי להוביל את הצוות הבין-משרדי.

אליעזר רוזנבאום: כלומר, גם גורמי המקצוע במשרד וגם משטרת ישראל וכמובן משרדי הממשלה הרלוונטיים כמו משרד המשפטים, משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.

אליעזר רוזנבאום: למעשה נכנסנו כבר כמעט שנה, 10 חודשים, לעבודה אינטנסיבית כאשר נפגשים בין יום ליומיים בשבוע לדיונים ולפעילות כאשר התוצר הסופי היה – הגענו עם זה כמובן לשר לביטחון פנים בקטעים הרלוונטיים של המשרדים – הצורך להקים את המטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת והתוצר הסופי הוא הקמת המערך הזה שנסמך על שלושה יסודות: המטה שהוא למעשה יהיה אחראי על כל מה שקשור ביצירת הנהלים וכל מה שקשור ברגולציה, מוקד 105 שבו יוכלו גורמים – בין אם אלה בני הנוער ובין אם אלה ההורים – לפנות בין אם באירועים שהתרחשו ברף הפלילי או ברף הלא פלילי, והיחידה המשטרתית שיש בה את כל הרכיבים של מודיעין, של בילוש, של חקירות שהם מתעסקים אך ורק עם האירועים הפליליים.

אליעזר רוזנבאום: במוקד יש שני רכיבים – כל מה שקשור בקו הראשון, קו המוקדנים שלמעשה מקבלים את הפניות ומנהלים את השיח עם הפונה, בין אם זה בן הנוער ובין אם אלה ההורים, ולמעשה מגיעים להחלטה האם זה ברף הפלילי, ואז מפנים ליחידה המשטרתית, ואם זה לא ברף הפלילי, מעבירים את זה לדסק שותפויות, שם למעשה נמצאים כל הזמן באופן קבוע גם אנשי משרד החינוך, גם אנשי משרד הרווחה, גם אנשי משרד הבריאות וגם אנשי משרד המשפטים וכמובן המשרד לביטחון פנים שמנהל את השולחן הזה.

אליעזר רוזנבאום: הרעיון הוא לעבוד במעגלים קצרים גם ברף הפלילי וגם ברף הלא פלילי.

אליעזר רוזנבאום: כלומר, אם יש אירוע שהוא קשור למערכת החינוך, לפנות לנציג משרד החינוך.

אליעזר רוזנבאום: יש חמישה כאלה בדסק השותפויות ומי שנמצא בתורנות, יודע לפנות למעגל קצר, אם זה למחוז או אם זה ישירות לבית הספר או אם זה ליועצת המקצועית.

אליעזר רוזנבאום: כך אנחנו מגיבים לאירועים שמופנים אלינו.

אליעזר רוזנבאום: אני רוצה לומר עוד דבר לגבי הפניות של האוכלוסייה הבוגרת.

אליעזר רוזנבאום: סוכם בין השר לביטחון פנים דאז, חבר הכנסת גלעד ארדן, ושרת המשפטים דאז, איילת שקד, שלמעשה הנושא של הבגירים, המוקד או המטה הלאומי כרגע לא יעסקו בהם עד שהוועדה בראשות עדנה ארבל, נשיאת בית המשפט העליון, תסיים את עבודתה.

אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע היכן זה עומד נכון להיום.

אליעזר רוזנבאום: בכל אופן, זה תחום שטרם סוכם עליו.

אליעזר רוזנבאום: התכלית של כל המערך הזה היא באמת לתת מענה לבני הנוער ולהורים בכל הנושא של האירועים שמתרחשים ברשת, החל משיימינג, דרך פגיעות מיניות, דרך הצקות וכמובן ברף הפלילי, כל אותן עבירות.

אליעזר רוזנבאום: לצערי נחשפתי לאירועים מאוד מאוד חמורים ואני חושב שהמענה שהמערך הזה מספק הוא בהחלט ברמה גבוהה.

אליעזר רוזנבאום: טרם הקמת המערך אנחנו למדנו על הנעשה בעולם.

אליעזר רוזנבאום: אני חושב שמהלמידה שלנו בנינו מודל טוב.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו כמובן בקשר עם האנגלים ועם גורמים נוספים במסגרת שיתופי הפעולה שהמשרד לביטחון פנים מקיים.

אליעזר רוזנבאום: אנחנו הקמנו את המערך הזה ואנחנו משתפים, גם מעבירים את הידע וגם לומדים ממדינות אחרות.

אליעזר רוזנבאום: אם יתאפשר, ואני מקווה שכן, דוקטור נאווה כהן אביגדור תוכל להציג את הנתונים ותוכלו להתרשם גם מההיקפים וגם מאיכות הטיפול שמתבצע במערך על חלקיו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: נתונים חשובים.

יוסף ג'בארין: אני מבין שהמטה עובר למשרד החדש, למשרד לקידום קהילתי.

יוסף ג'בארין: המעבר כבר הסתיים והכול מוכן?

אליעזר רוזנבאום: כן.

אליעזר רוזנבאום: למעשה שתי יחידות מהמשרד עוברות למשרד החדש, אחת היא הרשות למאבק באלימות בסמים ובאלכוהול והשנייה, המערך.

אליעזר רוזנבאום: עם המערך זה יותר פשוט כי המערך הוקם בעקבות החלטת ממשלה מספר 1006 מיום 17 בינואר 2016.

אליעזר רוזנבאום: החלטת הממשלה כבר תוקנה ולמעשה הסמכויות כבר הועברו מהשר לביטחון פנים, חבר הכנסת אמיר אוחנה, לשרה, חברת הכנסת אורלי לוי אבקסיס.

אליעזר רוזנבאום: נשאר החלק של העברת העובדים, קרי, סגירת הדברים עם הממונה על השכר אבל מבחינת האחריות וההתנהלות, המטה כבר עובד בכפיפות למשרד החדש.

אליעזר רוזנבאום: היחידה המשטרתית או שני החלקים המשטרתיים, גם המוקד וגם היחידה המשטרתית, כמובן שהם חלק מהמערך, אמנם הם כפופים לראש לה"ב ולראש אח"מ אבל הם נותנים את כל השירות כפי שהם נתנו כשהם היו בכפיפות למשרד.

אליעזר רוזנבאום: אין שום אפשרות לפצל את המערך.

אליעזר רוזנבאום: כלומר, אין מצב – ואסור להגיע לזה – שהמטה יהיה כפוף למשרד החדש והיחידה המשטרתית כי בסוף הסביבה הפיזית, שם יושבים כולם והם יעברו בתוך כחודשיים למבנה חדש באייר פורט סיטי עם כל הטכנולוגיה והם חייבים להמשיך לעבוד תחת קורת גג אחת, בשיתוף פעולה.

אליעזר רוזנבאום: לא צריכה להיות עם זה כל בעיה.

אליעזר רוזנבאום: גם במבנה הארגוני, אחרי תקופה של למעלה משנתיים או אפילו שלוש שנים, ביצענו עבודת מטה כדי לבחון פעם נוספת את מה שהקמנו והגענו למספר תובנות ונמצאים בשלב עדכון המבנה הארגוני כאשר יש מפקד אחד לכל המערך הזה.

אליעזר רוזנבאום: גם המנכ"ל של המשרד החדש, חגי רזניק, וגם השרה ביקרו שם והם בקשר רציף.

יוסף ג'בארין: תודה רבה על ההצגה.

יוסף ג'בארין: אני מבין שמבחינת סקירת הנתונים העדכניים, דוקטור נאוה כהן אביגדור, ראש תחום מידע, מחקר ושיתוף פעולה במערך מאו"ר, תוכל להתייחס.

נאוה כהן אביגדור: בוקר טוב.

נאוה כהן אביגדור: בהמשך לדברים של מר אליעזר רוזנבאום אני רוצה להמשיך ולהתייחס גם לנתונים עדכניים בתחום שאנחנו עוסקים בו היום בדיון – בריונות, הצקה, ביוש – ממוקד 105.

נאוה כהן אביגדור: אני אקצר ואומר אחר כך רק כמה מלים על הסברה ועל מניעה כי הפעילות שלנו היא הרבה יותר רחבה.

נאוה כהן אביגדור: זה לא רק מוקד אלא זו גם פעילות רחבה ברמה הלאומית.

נאוה כהן אביגדור: מבחינת נתונים עדכניים.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שמתחילת פעילותו של המוקד ב-6 פברואר 2018, ממש עד הימים האחרונים, מספר האירועים שהתקבלו בכלל בכל טווח הפגיעות ברשת הוא כ-18,000,ליתר דיוק – 17,876 אירועים, כאשר מתוכם 2,687 אירועים מוגדרים תחת הקטגוריה של בריונות, הצקה וביוש, שזה נושא הדיון שלנו.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, מפברואר 2018 ועד היום, מוקד 105 טיפל בלמעלה מ-2,500 אירועים מהסוג הזה.

נאוה כהן אביגדור: הזירות המשמעויות לגביהן אנחנו מקבלים את הפניות הן בעיקר ווטסאפ ואינסטגרם, כ-37 אחוזים מהאירועים האלה התרחשו ב-ווטסאפ וכ-30 אחוזים התרחשו ב-אינסטגרם.

נאוה כהן אביגדור: כאן חשוב לי לומר שני דברים מאוד משמעותיים.

נאוה כהן אביגדור: זה לא אומר שהזירות האלה הן זירות יותר מסוכנות.

נאוה כהן אביגדור: זה אומר שאלה זירות שיש בהן הרבה יותר ילדים ובני נוער וגם מבוגרים.

נאוה כהן אביגדור: אחד הדברים שלמדנו הוא שככל שזירה הופכת להיות פופולרית יותר, ככל שבזירה יש יותר משתמשים, סביר להניח שיהיו גם יותר נפגעים.

נאוה כהן אביגדור: המשפט השני שחשוב לומר הוא שצריך לזכור, גם בדיון הזה, שהטכנולוגיה היא ניטרלית ואנחנו לא.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו אלה שפוגעים, אנחנו שאלה שנפגעים.

נאוה כהן אביגדור: עוד קצת נתונים.

נאוה כהן אביגדור: גילי הנפגעים העיקריים שפנו למוקד – אנחנו מדברים על קטינים שפנו מיוזמתם למוקד כי הם נפגעו – בעיקר בגילי 12, 13, 14.

נאוה כהן אביגדור: הנתון הזה של טווח הגילים יחזור גם בווריאציות אחרות.

נאוה כהן אביגדור: כלל גילי הנפגעים, מתוך האירועים שציינתי, לאו דווקא אלה שפנו ביוזמתם למוקד, שוב, גילי 11, 12, 13, 14.

נאוה כהן אביגדור: זה טווח הגילים בו ילדים קטינים נפגעים ברשת בנושא של בריונות, הצקה וביוש.

נאוה כהן אביגדור: גילי הפוגעים הם 12 ו-13.

נאוה כהן אביגדור: זה אומר שהגיל הזה שחוצה, גיל 13 פחות או יותר, גם נפגעים וגם פוגעים, זה גיל שסביבו יש הרבה מאוד בריונות במרחב המקוון.

נאוה כהן אביגדור: קטינים פוגעים בקטינים.

נאוה כהן אביגדור: מבחינת מין, יש לנו אמירה מגדרית מובהקת.

נאוה כהן אביגדור: בעיקר נפגעות ילדות ונערות, גם בתחום הזה של בריונות ולא רק.

נאוה כהן אביגדור: 70 אחוזים מהנפגעים הן ילדות ונערות נפגעות, ומבחינת הפוגעים 61 אחוזים הם פוגעים.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, אפשר לומר בהכללה, אבל מבוססת נתונים, שיותר בנים פוגעים ויותר בנות נפגעות.

נאוה כהן אביגדור: מבחינת המודיעים, מי התקשר והודיע על הפגיעה, שוב, בתחום של בריונות, הצקה וביוש.

נאוה כהן אביגדור: בעיקר התקשרו הורים – 51 אחוזים מכלל הפונים בתחום הזה למוקד, לאחר מכן 29 אחוזים הנפגעים עצמם, 10 אחוזים צוותי חינוך ויש עוד קטגוריות נוספות.

נאוה כהן אביגדור: מה שחשוב לומר כאן זה שההורים הם דמות סמכותית, ההורים פונים למוקד אבל אנחנו רואים לאורך התקופה שהמוקד פועל שיותר ויותר קטינים שנפגעים פונים מיוזמתם למוקד ואנחנו מברכים על כך כי אנחנו חושבים שזה חשוב.

נאוה כהן אביגדור: הם רואים במוקד כתובת אמינה.

נאוה כהן אביגדור: לצערי ככל שנצליח ונעשה את העבודה שלנו טוב יותר, נקבל יותר פניות.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו כרגע לא בסיטואציה בה אפשר בה אפשר לחשוב על מיגור כל האלימות במרחב המקוון.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו צריכים להיות ריאליים וככלל שאנחנו נהיה מוכרים יותר בציבור וככל שנעשה את העבודה טוב יותר, יפנו אלינו יותר וכמות האירועים תעלה מהבחינה הזאת.

נאוה כהן אביגדור: סוגי האירועים, גם זאת סוגיה חשובה.

נאוה כהן אביגדור: הרוב המוחלט של האירועים בתחום של בריונות, הצקה וביוש, אלה אירועים שמסווגים אצלנו כאירועים אזרחיים.

נאוה כהן אביגדור: אני אוסיף נקודה חשובה שממשיכה את הדברים שנאמרו קודם.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מסווגים אירועים כאירועי חירום, כאירועים משולבים, פליליים ואזרחיים, דהיינו, גם באירועים הפליליים שמגיעים למוקד, אנחנו מוצאים את הפן האזרחי.

נאוה כהן אביגדור: אגב, נמצאים כאן בדיון, ומן הסתם ירחיבו לאחר מכן, גם נציגי תחום רווחה ונציגי תחום חינוך במוקד 105 שהם חלק מדסק השותפויות.

נאוה כהן אביגדור: הם יוכלו להרחיב בפעילות של דסק השותפויות.

נאוה כהן אביגדור: רוב האירועים של בריונות, הצקה וביוש מוגדרים באופן מובהק כאירועים אזרחיים ולכן הטיפול בהמשך הוא טיפול ברמה האזרחית, בתוך הקהילה, בתוך מוסדות החינוך והרווחה.

נאוה כהן אביגדור: אני לא אפרט מעבר לכך כאן.

נאוה כהן אביגדור: אני רוצה לומר שאנחנו במטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת רואים את החובה שלנו גם לעשות פעילויות של הסברה וגם לעשות פעילויות של מניעה.

נאוה כהן אביגדור: המדיניות של השרה לחיזוק וקידום קהילתי היא באמת להרחיב את שיתוף הפעולה ואת העצמת הקהילה בהתמודדות עם אלימות ברשת.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו נבנה תוכניות ייעודיות למתן כלים להעצמת הקהילה בטיפול הזה.

נאוה כהן אביגדור: כבר עכשיו, בחודשי הקיץ, אנחנו בהרצאות זום עם רשויות בכל רחבי הארץ.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מפעילים פורום נוער שמסייע לנו בחשיבה - ואולי אחר כך באמת ראש תחום חינוך תוכל להרחיב על הפעילות של פורום הנוער - כי אנחנו מבינים שאנחנו צריכים להיות מחוברים לנוער.

נאוה כהן אביגדור: יש לנו הרבה מאוד שיתופי פעולה גם בהסברה וגם במניעה עם חלק לא מהגופים שנמצאים כאן בדיון.

נאוה כהן אביגדור: יש גם עבודת מטה להרחבת היכולות הטכנולוגיות למתן מענה מיטבי במוקד.

נאוה כהן אביגדור: אני אסיים בכמה דוגמאות בנושא ההסברה.

נאוה כהן אביגדור: יש לנו אתר ואנחנו נמצאים ברשתות החברתיות, ואני קוראת דרך הדיון הזה להעביר לציבור את המידע, שייכנסו לאתר בו יש הרבה מאוד חומרים והרבה מאוד טיפים להורים, לקטינים, לאנשי מקצוע וזה מקור ידע מאוד משמעותי.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מעבירים בתחום הזה של הדיון, של בריונות, הצקה וביוש, מסרים שמציפים את הבעייתיות בהתנהגות הזאת, קוראים לילדים לא לעמוד מהצד וברגע שהם נתקלים בהתנהגות אלימה, לנקוט עמדה, לצאת מהשיח, לתת כתף לנפגע.

נאוה כהן אביגדור: צריך לזכור שאנחנו מדברים גם בפוגעים קטינים וגם הם זקוקים לטיפול.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מדגישים התנהגות מכבדת, קבלת האחר, גם אם דעתו שונה.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מעבירים תכנים גם בשפה הערבית ובשפות נוספות, אם אלה תכנים בתוך האתר, אם אלה סרטונים שאנחנו מפיצים, עלונים.

נאוה כהן אביגדור: אני לא רוצה לרדת לכל הפירוט כדי לתת זמן גם למשתתפים האחרים, אבל באמת אנחנו מנסים לתת מענה רחב יריעה גם בנושא של אכיפה, גם בנושא של מניעה וגם בנושא של הסברה.

נאוה כהן אביגדור: ברור לכל מי שמשתתף כאן בדיון, אלה אנשי מקצוע שמתעסקים בתחום, שככל שנהיה טובים יותר בהסברה ובמניעה, נזדקק פחות לאכיפה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה על הסקירה המאוד מקיפה.

יוסף ג'בארין: שאלה.

יוסף ג'בארין: האם הקו נגיש באופן מלא כל הזמן ברמה הלשונית?

יוסף ג'בארין: הזכרת את השפה הערבית ואולי יש עוד שפות אחרות.

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: קודם כל, מוקד 105 פועל 24/7.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו נותנים מענה לפניות גם בשפה הערבית וגם בשפות נוספות.

יוסף ג'בארין: איזה עוד שפות?

נאוה כהן אביגדור: יש מענה באנגלית, יש מענה בערבית, יש מענה באמהרית.

נאוה כהן אביגדור: ככל שאנחנו זקוקים למענה בשפות נוספות, אנחנו מקבלים תמיכה בעניין הזה.

נאוה כהן אביגדור: אין מצב שמישהו פונה ולא מקבל מענה, לאורך כל שעות היממה.

יוסף ג'בארין: גם האתר מונגש לשונית?

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: יש אתר עם תכנים בעברית, בערבית ובאנגלית.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו בהחלט מתכננים בהמשך – אתם יודעים שזה תלוי תקציב – להרחיב את המענה שאנחנו נותנים בשפות שונות.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מבינים את החשיבות של כל התחום הרב-תרבותי וזה חלק מאבני היסוד.

נאוה כהן אביגדור: גם בשלבי ההקמה היה לנו ברור שאבן יסוד היא לתת מענה רב-תרבותי.

נאוה כהן אביגדור: לחברות שונות יש גם מאפיינים שונים של גלישה ברשת וכתוצאה מכך גם של היפגעות ברשת.

יוסף ג'בארין: שאלה אחרונה כדי שנוכל להספיק לשמוע אחרים.

יוסף ג'בארין: לא דיברת על המענים, על סוגי המענים שניתנו.

יוסף ג'בארין: דיברת על פלילי ואזרחי כשהרוב היה אזרחי אבל את יכולה לתת לי דוגמאות לגבי מענים?

נאוה כהן אביגדור: אני אומר משהו כללי ואני אשמח לתת את הבמה, ברשותך ודרכך, גם לתמי אומנסקי שהיא ראש תחום חינוך אצלנו וגם לאילן אביטן שהוא ראש תחום רווחה.

יוסף ג'בארין: נשמע את שניהם.

נאוה כהן אביגדור: הנציגים שלהם יושבים בתוך דסק השותפויות במוקד והם מפעילים את הפניות האלה.

נאוה כהן אביגדור: אני אומר במשפט אחד שכל פנייה שמגיעה, ממופה, מגיעה לדסק השותפויות, יושבים שם מומחים מהמשרדים שציינו וראש דסק השותפויות – אביטל לייבה – מתכללת את כל הפעילות והדברים האלה יורדים לשטח.

נאוה כהן אביגדור: אני מציעה שהם יציגו את זה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לך.

יוסף ג'בארין: נשמע את אילן אביטן, מנהל תחום רווחה, משרד העבודה והרווחה.

אילן אביטן: בוקר טוב.

אילן אביטן: אני שמח שניתנה לי ההזדמנות לומר כמה מלים.

אילן אביטן: אני עובד סוציאלי לחוק נוער ארצי במשרד הרווחה ואני מנהל את תחום משרד הרווחה.

אילן אביטן: נמצאת אתנו תמי אומנסקי מנהלת תחום משרד החינוך ומיכל ברייטמן מנהלת תחום ריאות.

אילן אביטן: אני חושב שהחשיבות הגדולה של העבודה היא העבודה המשותפת.

אילן אביטן: היכולת שלנו לשבת במקום אחד ולראות את הדברים, לראות כל אירוע שנכנס ולטפל בצורה משותפת ולהתייחס לכל המרכיבים של כל פנייה ופנייה בהיבטים החינוכיים, הבריאותיים, הטיפוליים כאשר לכל אחד יש את הצינורות שמחברים אותו למשרדים שלו ויכולת מאוד מאוד גבוהה שאני חושב שהיא מהגבוהות בארץ במציאות הזו שלוקחים כל ילד או כל פנייה ומתייחסים אליה ב-360 מעלות ובהתייחסות הוליסטית.

אילן אביטן: ככל שנחבר ונחזק את הצד הזה של העבודה המשותפת, של הראייה המשותפת מהיבטים שונים, נוכל לתת מענה יותר מלא לכל הילדים שפונים אלינו.

אילן אביטן: כדי לא להאריך, אני אומר עוד שתי מלים.

אילן אביטן: בכל פנייה שנעשית למוקד בדסק השותפויות שמתופעל על ידי ראש דסק, אביטל לייבה, והנציגים שלנו, הם באותו רגע נתון יושבים וביחד מטפלים או בונים ביחד את תוכנית ההתערבות הראשונית ואחר כך מחברים את התוכנית לרצף טיפולי שהוא מאוד מאוד קריטי לקהילה.

אילן אביטן: בסופו של דבר התהליך עצמו יתבצע בקהילה אבל האבחון הראשונה, בניית המענה הראשונית והחיבור לרצף הטיפולי לקהילה, זו נקודה מאוד מאוד חשובה.

אילן אביטן: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע יותר בפירוט גם ממשרד החינוך.

תמי אומנסקי: שלום לכולם.

תמי אומנסקי: אני מצטרפת לדברים של נאוה ושל אילן.

תמי אומנסקי: נמצאת כאן גם מיכל ברייטמן ממשרד הבריאות.

תמי אומנסקי: אני חושבת שהדבר הגדול של המוקד הוא באמת השותפות וברשות

תמי אומנסקי: כם אני רוצה למקד גם את הדיון לגבי עשייה ספציפית.

תמי אומנסקי: כשעוסקים בבריונות רשת, עיקר הסיפור, האירועים האלה הם אירועים שהם אירועים אזרחיים ולרוב הם מתרחשים בין ילדים בבתי הספר.

תמי אומנסקי: הבריונות לפעמים עוברת מהמרחב הפיזי לעולם הרגשי ולפעמים ממרחב הרשת לעולם הפיזי.

תמי אומנסקי: אנחנו שאלנו את עצמנו ב-105 למה צוותי חינוך פונים ל-105 בנושא של בריונות ברשת, כי הרי אנשי משרד החינוך, הצוותים החינוכיים, היועצים, הפסיכולוגים יודעים להתמודד עם בריונות ברשת בבתי הספר.

תמי אומנסקי: לכן שאלנו את עצמנו מה יהיה הערך המוסף של המוקד ואחד דברים היפים שאנחנו רואים הוא שמאחר שמדובר בבריונות רשת שמתרחשת במרחב הרשתי, הרבה פעמים הילדים הם מאזורים שונים, ממקומות שונים והיכולת שלנו לאתר את הילד הפוגע ולנסות לחבר את בתי הספר ואת אנשי המקצוע לטיפול במורכבות שנוצרה, בפגיעה שנוצרה, אני חושבת שזה הדבר המהותי.

תמי אומנסקי: גם למשרד הרווחה וגם למשרד החינוך יש יכולת לקבל מידע מהמערכות הממוחשבות שלנו לגבי האוכלוסייה שפונה אלינו.

תמי אומנסקי: כמובן גם למשטרה יש את היכולת הזאת.

תמי אומנסקי: החיבור של כל המידעים האלה, כולל פנייה לאנשי מקצוע וחשיבה משותפת על איך לטפל באירוע, הוא ערך מוסף מאוד מאוד גדול.

תמי אומנסקי: חשוב לומר שלגבי בריונות רשת, באמת העבודה נעשית בשותפות הדוקה ביותר עם בתי הספר.

תמי אומנסקי: אנחנו כנציגי משרד החינוך פונים למפקחות שאחראיות על היועצות החינוכיות ודרכן או יחד אתן פונים ליועצת בית הספר וחושבים יחד עם היועצת - לעתים גם עם גורם מהרווחה אם יש צורך או גם עם גורם ממשרד הבריאות אם יש צורך, או כמובן מהמשטרה – ומתכננים יחד עם אותה יועצת איך נכון לפעול לגבי האירוע הספציפי.

תמי אומנסקי: חשוב לי עוד להוסיף שכיוון שיש לנו יכולת לתת מענה בראייה רב-תרבותית, לא דומה טיפול באירוע בחברה חילונית לעומת טיפול באירוע של בריונות רשת בחברה החרדית.

תמי אומנסקי: רק אתמול פגשתי את כל המפקחים של המחוז החרדי וברור לנו שכאשר מגיע אירוע שמתרחש בחברה החרדית שעוסק בבריונות רשת, ומדובר בילד שבכלל לא היה אמור להחזיק טלפון, אם אנחנו נרים טלפון לבית הספר, תהיה שם דרמה גדולה ובכך יותר הזקנו מאשר הועלנו.

תמי אומנסקי: לכן כל צורת העבודה שלנו מאוד מאוד מותאמת תרבות.

תמי אומנסקי: אותו דבר לגבי החברה הערבית.

תמי אומנסקי: אנחנו חושבים עם אנשי המקצוע, עם המפקחים על הייעוץ, עם היועצים החינוכיים, עם המדריכים של השירות הפסיכולוגי ייעוצי שהם מומחים בנושא הזה – בתוך משרד החינוך יש יחידה מומחית בנושא של אלימות ובריונות גם ברשת – ואתם אנחנו עושים את העבודה הטיפולית.

תמי אומנסקי: זה מה שקורה ב-105.

תמי אומנסקי: אני אומר שהנתונים שאנחנו למדים מהם – נאוה הציגה אותם – אני חושבת שאחד הדברים המופלאים הוא שמשרד החינוך לוקח את הנתונים האלה, לומד אותם לעומק ומיישם את הלמידה הזאת לתוך תוכניות ההתערבות של משרד החינוך.

תמי אומנסקי: ברשותכם, אני רוצה כמה מלים לומר על התוכנית של משרד החינוך בנושא התנהלות ברשת ומניעת פגיעה.

תמי אומנסקי: למעשה התוכנית של משרד החינוך מורכבת משישה רכיבים עיקריים.

תמי אומנסקי: אנחנו קוראים לתוכנית הזאת התוכנית המערכתית לקידום התנהלות ברשת ומניעת פגיעה.

תמי אומנסקי: הרכיב הראשון הוא תוכנית כישורי חיים החדשה.

תמי אומנסקי: תוכנית כישורי חיים החדשה זו תוכנית שאנחנו באמת מתאימים אותה לפי השלבים ההתפתחותיים.

תמי אומנסקי: לדוגמה, אנחנו יודעים שבכיתות ג' העיסוק והשלב ההתפתחותי ועל מה שצריך לעבוד זה על האמפתיה ועל החברות.

תמי אומנסקי: למדנו מנתוני מוקד 105 על מה מתרחש לגבי בריונות ברשת והתוכנית נבנתה באופן מותאם לילדים והיא עוסקת בנושא של אמפתיה וחברות.

תמי אומנסקי: אותו דבר בכיתות ז' ובכיתות י'.

תמי אומנסקי: לדוגמה, ראינו את כל הנושא של חשיפה לתכנים מיניים בגילים הצעירים, לעומת בחטיבות הביניים.

תמי אומנסקי: נאוה ציינה שבחטיבות הביניים אנחנו רואים את ה-פיק של הפגיעות ברשת.

תמי אומנסקי: בחטיבות הביניים אנחנו רואים הרבה מאוד עיסוק בתכנים מיניים כאלה ואחרים.

תמי אומנסקי: תוכנית כישורי חיים הותאמו לה שיעורים שעוסקים בנושא של ההתנהלות ברשת בהיבטים האלה.

תמי אומנסקי: הדבר השני שאנחנו עוסקים בו במשרד החינוך הוא כל הנושא של מנהיגות נוער.

יוסף ג'בארין: אם אפשר לקצר בדברים כדי שנוכל לשמוע גם אחרים.

תמי אומנסקי: אני אומר בקיצור.

תמי אומנסקי: נמצאת אתי כאן הילה סגל שהיא מנהלת אגף תוכניות סיוע ומניעה ואם תרצו, היא תוכל להרחיב יותר לעומק.

תמי אומנסקי: בגדול הרכיב השני הוא מנהיגות נוער.

תמי אומנסקי: 2,100 ילדים פועלים בנושא הזה בבתי הספר וכמו שנאמר, יש פורום של המטה הלאומי שגם פועל בתחום הזה.

תמי אומנסקי: יש לנו הכשרות לצוותי חינוך, כלים שפיתחנו לצוותי חינוך בנושא של התנהלות ברשת.

תמי אומנסקי: יש את הנושא של ההסברה שנעשית אל מול בתי הספר, כולל בשותפות עם 105.

תמי אומנסקי: יש לנו שלושה מועדים – שבוע גלישה בטוחה, תחילת שנה וסוף שנה, שם מתרחשת פעילות יותר אינטנסיבית – וכמובן טיפול באירועי פגיעה של 105 ושל אנשי המקצוע והצוותים החינוכיים.

יוסף ג'בארין: ההכשרות מתקיימות בעיקר אל מול צוותי המקצוע, יועצות חינוכיות, פסיכולוגים.

תמי אומנסקי: צוותי חינוך.

יוסף ג'בארין: לגבי חטיבת הביניים, בכל זאת יש בתי ספר שעד היום הם בלי יועצת או פסיכולוג.

יוסף ג'בארין: איך אתם מתמודדים עם זה?

יוסף ג'בארין: מי איש הקשר?

תמי אומנסקי: השאלה הזאת באה בדיוק בזמן כי אנחנו בדיוק באיזו חשיבה משותפת על אולי איזושהי יצירה של איזשהו משהו ספציפי יחד עם 105 לתוך חטיבות הביניים.

תמי אומנסקי: אנחנו עובדים בקשר מאוד מאוד הדוק עם מנהלת אגף על-יסודי שאחראית על חטיבות הביניים וכל החומרים שמפותחים במשרד החינוך וגם במטה הלאומי נשלחים.

הילה סגל: לשאלתו של יושב ראש הוועדה, אנחנו נאמר שאנחנו במאמץ ולדעתי אנחנו מתקדמים יפה מאוד לכך שלא יהיה היום בית ספר שלא פועלת בו יועצת חינוכית.

הילה סגל: בשנה האחרונה עשינו שם מהלך מאוד רציני, בעיקר בחברה הערבית.

הילה סגל: היושב ראש מכיר את התמונה מההצגה שהייתה לתוכנית שנעשית בחברה הערבית.

הילה סגל: כמו שתמי הזכירה, הכלים שאנחנו מפתחים מיועדים לצוותי החינוך.

הילה סגל: זאת אומרת, השבוע הלאומי לגלישה בטוחה מתקיים ויש לנו נתונים הכי גבוהים לעיסוק שנעשה בכל הכיתות בידי הצוותים החינוכיים.

הילה סגל: זה נכון שהיועצות החינוכיות מקבלות הכשרת חובה כחלק מרישיון הייעוץ, אבל כלל הצוותים עובדים בנושא, עושים אותו כחלק משיעור כישורי חיים ויש לנו מעל ל-85 אחוזים של פעילויות בכלל בתי הספר, גם בחברה הערבית, גם בחינוך הממלכתי-דתי וגם בממלכתי.

הילה סגל: זאת אומרת, זה אחד הנושאים שהעיסוק בהם הוא מאוד רחב ומקיף והשותפות כאן עם המטה הלאומי היא באמת מהווה ערך מוסף מאוד גדול.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: אני חייב לומר לך שאני תמיד מוטרד כשאני מודע לכך שעדיין בתי ספר בחטיבת הביניים הם בלי יועץ או יועצת חינוכית.

יוסף ג'בארין: זה מדאיג.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהתפקיד הזה הוא כל כך אינטגרלי מחיי בתי הספר ועכשיו כשאני שומע את טווח הגילים עליהם אנחנו מדברים בנושא הזה של בריונות ברשת, זה רק מחזק את הצורך בפונקציה המקצועית החיונית הזו.

יוסף ג'בארין: אני כמובן מודע להכשרות של צוותי החינוך, מחנכים, מורים, אבל לא נראה לי שהם יכולים למלא במלואה את הפונקציה המקצועית של היועצת או היועץ.

הילה סגל: אני מודה לך.

הילה סגל: אני יודעת שאתה מכיר מקרוב את עבודת הייעוץ ואני מודה ומעריכה את העמדה הזאת.

הילה סגל: באמת יש תהליך מאוד מאוד מעודד והבנה היום של רוב מוחלט של בתי הספר.

הילה סגל: עדיין אנחנו נמצאים במקום שבו לבתי הספר היסודיים אין תקינה רשמית לייעוץ ומהבחינה הזאת אנחנו עושים דרך.

הילה סגל: אני שוב מודה על ההכרה בחשיבות של הפרופסיה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהוועדה שלנו עוד תחזור למקד את הדיון בנושא הזה כי באמת הוא נושא חשוב.

יוסף ג'בארין: גילוי נאות, אשתי יועצת חינוכית בתיכון ואני מכיר גם ממנה את הסוגיות וגם אני מלווה את הנושאים הללו של הקצאת פונקציות מקצועיות לבתי הספר, במיוחד בחברה הערבית אבל גם בכלל.

יוסף ג'בארין: תודה הילה.

יוסף ג'בארין: כדי להשלים את התמונה, נשמע את מיכל ממשרד הבריאות.

 << אורח >> מיכל בריטמן: שלום לכולם.

 << אורח >> מיכל בריטמן: אני שמחה להיות חלק מהדיון הזה.

 << אורח >> מיכל בריטמן: כן חשוב לי לומר ולחזק את כל הדברים שנאמרו היום על ידי דוקטור נאוה כהן אביגדור וחבריי תמי אומנסקי ואילן אביטן.

 << אורח >> מיכל בריטמן: משרד החינוך כחלק מהשותפות לא מטפל באופן ישיר מול מערכת הבריאות במקרים של בריונות ברשת ובאמת מרכז העבודה במוקד 105 נעשית על ידי היועצות ואנשי משרד העבודה והרווחה, עובדים סוציאליים לחוק הנוער.

 << אורח >> מיכל בריטמן: אנחנו יותר נותנים ייעוץ ועזרה כאשר ישנם מרכיבים שהם רלוונטיים לבריאות הנפש של אותו ילד, אם זה אומר עזרה בקידום תורים, אם צריך ייעוץ בהקשר של חשש לחיי אדם, אם יש חשש שהבריונות יכולה גם להוביל - או כשאנחנו מזהים – אל איזה שהם מרכיבים שקשורים לחשש לאובדנות או למצבים נפשיים כמו דיכאון ואנחנו יודעים שקיימת קורלציה בין שתי התופעות.

 << אורח >> מיכל בריטמן: מעבר לזה אני כן חייבת לומר ולתת את הבמה לשני המשרדים האחרים שעושים את מרב העבודה.

 << אורח >> מיכל בריטמן: אנחנו כאן כחלק מהצוות רק כתמיכה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: נציגת משרד המשפטים, נוכחת כאן אתנו.

גאל אזריאל: אני גם המרכזת של הוועדה הציבורית בראשות השופטת ארבל בעניין הגנה על הציבור מפני פרסומים פוגעניים ובריונות ברשת.

גאל אזריאל: לבקשתה אני משתתפת בישיבה.

גאל אזריאל: אני מתנצלת שבאתי פיזית אבל במקביל אני בדיונים אחרים.

יוסף ג'בארין: אנחנו שמחים שאת כאן.

יוסף ג'בארין: פעם הוועדות היו מלאות במשתתפים.

יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו ב-זום.

גאל אזריאל: הבנתי שעלה הנושא של ועדת ארבל בתחילת הדיון לפני שהגעתי.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: הבנו ש-105 כרגע הוא רק לבני נוער, עד גיל 18.

יוסף ג'בארין: נכון?

גאל אזריאל: נכון.

גאל אזריאל: מוקד 105 הוקם בהחלטת ממשלה.

גאל אזריאל: בתחילה זה היה תחת המשרד לביטחון פנים עד שעכשיו עבר למשרד אחר.

גאל אזריאל: בשל הרגישות המובנית בכך שמשרד שהוא מטבעו אכיפתי, הייתה רגישות בזה שיטפל בתכנים ובחופש הביטוי, לא רק לגבי קטינים שהאיזונים שם יותר פשוטים אלא גם לגבי בגירים, שם אנחנו מדברים על פגיעות שיכולות להיות לשון הרע, פרטיות ודברים שהאיזונים הם מאוד מאוד רגישים ועדינים.

גאל אזריאל: לכן כאשר המוקד הוקם, כשהמערך כולו הוקם בהחלטת הממשלה, נקבע שבשלב הזה הוא יהיה רק לגבי קטינים והנושא של הבגירים ייבחן.

גאל אזריאל: בדיוק באותם חודשים הוקמה הוועדה בראשות השופטת ארבל, ועדה ציבורית שמונה כ-15 חברים מהאקדמיה, בכירים, משנים ליועץ המשפטי לממשלה, בכירים בפרקליטות, באקדמיה, בעיתונות ובתקשורת.

גאל אזריאל: השתתפו גם נציגים של משרד החינוך, של משרד הרווחה, כל הגורמים הרלוונטיים.

גאל אזריאל: שמענו הרבה את הגורמים ממערך מאו"ר וממוקד 105 בדיוק בשנים שהם בנו את המערך.

גאל אזריאל: זה היה שיח אינטנסיבי אתם.

גאל אזריאל: כעת הוועדה סיימה את דיוניה ואנחנו נמצאים בשלב האחרון לגיבוש דוח שיוגש לשר המשפטים והוא כמובן מתייחס בצורה מאוד מרחיבה לכל השאלות האלה.

יוסף ג'בארין: הוא יתייחס גם לאפשרות של שיפור במוקד 105 או שאלה רק נושאים אחרים?

גאל אזריאל: מטבע הדברים אני לא אכנס בצורה ברורה להמלצות שעוד לא הוגשו לשר המשפטים אבל כן, הדוח מתייחס לשאלות שקשורות לפעילות של מוקד 105 באופן יותר בסיסי ועקרוני.

יוסף ג'בארין: אני מבין שאתם מלווים גם בייעוץ המשפטי של מוקד 105.

יוסף ג'בארין: להרבה מהסוגיות יש גם השלכות משפטיות.

גאל אזריאל: כן.

גאל אזריאל: יש שיתוף פעולה קודם כל עם פרקליטות המדינה לצד המשפטי, אם יש.

גאל אזריאל: מדובר על כך שיש צדדים פליליים וצדדים אזרחיים בפניות שמגיעות למוקד.

גאל אזריאל: יש שיתוף עם פרקליטות המדינה, עם מחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה שעוזרת גם בהסרת תכנים שפוגעים בקטינים ויש גם שיתוף פעולה עם המחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים שמרוכזת על ידי הרפרנטית שעוסקת בזכויות קטינים שם.

גאל אזריאל: היא ב-זום.

גאל אזריאל: עורכת הדין שושי פרידמן סומך והיא תוכל להרחיב בהקשר הזה.

יוסף ג'בארין: הייתי רוצה לשמוע על ההיבטים הפליליים.

יוסף ג'בארין: הבנתי שרוב הפניות בתחום האזרחי.

יוסף ג'בארין: מה קורה בהיבטים הפליליים?

יוסף ג'בארין: איזה נושאים עולים שם?

גאל אזריאל: אני לא עוסקת בזה באופן ישיר.

גאל אזריאל: אני מניחה ש-שושי אולי תוכל להתייחס.

גאל אזריאל: יכול להיות שגם נציג הפרקליטות נמצא ב-זום.

גאל אזריאל: אני אתנצל ואני אלך בחזרה לוועדת החוקה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: בהצלחה בפרסום המלצות הוועדה.

שושי פרידמן סומך: בוקר טוב.

שושי פרידמן סומך: לגבי הנושאים הפליליים, אני חושבת שאולי יוכל להתייחס נציג משטרת ישראל אבל כמו שציינו כאן, רוב המקרים הם אזרחיים.

שושי פרידמן סומך: אם הם פליליים הם יכולים להיות נוגעים ממש לתכנים מיניים יותר שמוסדרים גם בחוק למניעת הטרדה מינית, חוק הסרטונים עם הסעיפים הרלוונטיים וגם כמובן התנהגויות שעוברות מהרשת למרחב המציאותי.

שושי פרידמן סומך: תיקים משולבים כאלה.

יוסף ג'בארין: מה לגבי הבריונות שבאופייה היא גזענית, כלפי אוכלוסיות מסוימות?

יוסף ג'בארין: זה נושא שנוכח בפניות הללו?

שושי פרידמן סומך: אני אשמח אם אנשי המערך יתייחסו לזה.

שושי פרידמן סומך: אני לא מכירה את זה לעומק.

יוסף ג'בארין: מי מאנשי המערך יוכל להתייחס לנושא הזה?

יוסף ג'בארין: דיברנו על שיימינג, על פגיעות מיניות, אולי קריאות לחרם ואני אשמח אם תהיה התייחסות לנושא של ביטויי גזענות ברשת.

שושי פרידמן סומך: אם נמצא כאן נציג המשטרה, המשרד לביטחון פנים, אולי הם יכולים להתייחס.

תמי אומנסקי: אני חושבת שאנחנו לא מתייחסים באותו אופן ולכן קשה לי לומר דברי גזענות.

תמי אומנסקי: פגיעה ברשת, פגיעה מילולית ברשת, פוגענית, היא נכנסת אצלנו לקטגוריה של הבריונות ברשת ואנחנו מטפלים באותו אופן שסיפרנו עליו.

יוסף ג'בארין: השאלה שלי הייתה עד כמה זה נוכח, עד כמה זה קיים, לא מבחינת המענים.

תמי אומנסקי: אני לא יודעת לתת נתון ספציפי על גזענות, על מיפוי האירועים האלה ולומר כמה מהם הם אירועים גזעניים.

יוסף ג'בארין: אולי נאוה תוכל לומר.

יוסף ג'בארין: נאוה עדיין אתנו?

נאוה כהן אביגדור: כן.

נאוה כהן אביגדור: אני מנסה לתקשר אבל כשהורדתם אותי קודם, סגרתם לי את המצלמה.

נאוה כהן אביגדור: מבחינתי אתם יכולים לפתוח אותה.

יוסף ג'בארין: שומעים אותך.

נאוה כהן אביגדור: שומעים ולא רואים.

נאוה כהן אביגדור: בסדר.

נאוה כהן אביגדור: מבחינתי אפשר לפתוח את המצלמה.

נאוה כהן אביגדור: אני לא מצליחה לפתוח אותה כי אתם סגרתם אותה.

נאוה כהן אביגדור: אני רוצה לומר שאני דייקתי את הנתונים שמסרתי בתחילת הדיון לגבי בריונות ברשת.

נאוה כהן אביגדור: הקטגוריה הזאת של בריונות ברשת מטבעה היא יותר בפן האזרחי.

נאוה כהן אביגדור: אם אנחנו מדברים על כלל הפניות למוקד 105, מתוך ה-18,000 פניות קרוב למחצית הן פניות של אירועים משולבים, פליליים-אזרחיים.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, חלק מאוד משמעותי בעבודה שלנו הוא ברמה הפלילית, רבע מהפניות באופן כללי הן פניות של אירועים אזרחיים וכעשירית מהפניות הן על אירועי חירום.

נאוה כהן אביגדור: זה כדי לסבר את האוזן באופן כללי ולאו דווקא בריונות.

נאוה כהן אביגדור: לשאלתך, יש פגיעות שהן גם על רקע גזעני.

נאוה כהן אביגדור: אין לי כאן נתון ספציפי, זה לא פילוח ספציפי שאני יכולה להציג כאן.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה רק לומר שלמשל בתקופת הקורונה, כשעלה השימוש באפליקציית זום וגילינו שככל שעולה השימוש באפליקציה, אנחנו גם מקבלים יותר פניות למוקד 105, בבדיקה שעשינו ראינו שחלק גדול מאירועי הפגיעה ב-זום הם על רקע מיני אבל ראינו גם שיש פגיעות בפן של גזענות כפי שהגדרת.

נאוה כהן אביגדור: נתון מדויק כרגע אני לא יכולה להציג.

יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח לקבל את הנתונים שלך גם בכתב לוועדה באופן מקיף ואולי מסודר יותר, למרות שהם נרשמו בפרוטוקול.

יוסף ג'בארין: אני אשמח לקבל נתונים לגבי הפילוח למקרים הפליליים, לרבות בעניין הזה של גזענות ברשת.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה חלק מהבריונות של בני נוער.

יוסף ג'בארין: לא הצבעת נאוה על ההשפעה של תקופת הקורונה, אבל אני מבין שתקופת הקורונה מתאפיינת בעלייה, לא רק בנוכחות, של בני נוער ברשת וגם בפניות אליכם.

יוסף ג'בארין: נכון?

נאוה כהן אביגדור: לגבי תקופת הקורונה אני יכולה לומר שאנחנו עקבנו ובדקנו את הדברים.

נאוה כהן אביגדור: נתתי את הדוגמה של אפליקציית זום שבתקופת הקורונה עלה בה השימוש גם במסגרת מערכת החינוך של שיעורים מקוונים וזה מתכתב עם מה שאמרתי בהתחלה.

נאוה כהן אביגדור: ככל שעולה השימוש באפליקציה מסוימת, אנחנו רואים גם עלייה במספר הפגיעות.

נאוה כהן אביגדור: אני לא יכולה לומר שאנחנו יכולים להצביע על נתון דרמטי לגבי תקופת הקורונה.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שככל שהילדים נמצאים יותר במרחב המקוון בתקופה הזאת של בידוד וריחוק חברתי, בחלק לא מבוטל מהמקרים גם ההורים נמצאים בבית וגם ההורים אולי מגלים מעורבות יתר ויש סוג של איזון.

נאוה כהן אביגדור: הילדים יותר ברשת, הילדים יותר במרחב המקוון, אבל גם ההורים נמצאים בסביבה באופן קרוב יותר ואולי עוקבים ומעורבים יותר.

נאוה כהן אביגדור: אין לי איזשהו נתון סנסציוני בהקשר הזה.

יוסף ג'בארין: בסדר.

יוסף ג'בארין: אנחנו נוכל לקבל את הנתונים?

נאוה כהן אביגדור: כמובן נעביר את הדברים בדרך המקובלת.

נאוה כהן אביגדור: תצא הבקשה ואנחנו כמובן נעביר את הנתונים.

יוסף ג'בארין: נא לראות בזה בקשה.

יוסף ג'בארין: נשמח לקבל את הנתונים לגבי הפילוח של הנושאים הפליליים, לרבות ביטויים גזעניים ברשת, פילוח לאורך השנתיים האחרונות של פעילות המוקד.

נאוה כהן אביגדור: בסדר.

נאוה כהן אביגדור: דרך אגב, חשוב לי לומר שאנחנו מעלים דוחות שלנו לאתר האינטרנט.

נאוה כהן אביגדור: יש דוחות מצומצמים שאנחנו גם מוציאים לציבור ומוציאים דרך הרשות לביטחון קהילתי לכל מנהלי התוכניות בישובים.

נאוה כהן אביגדור: חשוב לנו לשתף בידע.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו מבינים את החשיבות של זה.

נאוה כהן אביגדור: גם על פי החלטת הממשלה אנחנו צריכים להוות מקור ידע לאומי והמידע צריך להגיע לציבור.

יוסף ג'בארין: תודה לך.

יוסף ג'בארין: ראש עיריית אילת.

מאיר יצחק הלוי: שלום אדוני היושב ראש.

יוסף ג'בארין: אני מבין שתרצה גם להציג תוכנית שאתה יזמת באילת בנושא הזה.

מאיר יצחק הלוי: את התוכנית יציגו החברים המקצועיים שנמצאים אתנו, גם דוקטור גניאל וגם מגי מנהלת הפרויקטים.

מאיר יצחק הלוי: בפתיחת ה-זום הם היו ואני מקווה שהם עדיין נמצאים.

דרורי גניאל: נמצאים.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה לתת מבט מזווית שלי כראש עיר.

מאיר יצחק הלוי: לפני כשנתיים איתרנו את תופעת השיימינג, את תופעת האלימות והבריונות ברשתות החברתיות מבחינתי כאחת הלקונות הקשות בחיים החברתיים-חינוכיים שלנו.

מאיר יצחק הלוי: כמובן שהדגשים ניתנו בכל הקשור לסכנות האורבות לתלמידות ולתלמידים שלנו אבל אני חייב לומר שזה לא נמצא רק שם.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו רואים את תופעת הביוש, תופעת השיימינג, עוטפת את כולנו, פוגעת בכולם, גם במבוגרים וגם בצעירים ואנחנו היום ממקדים תשומת לב בעניין של התלמידים ולכן אתייחס רק לעניין הזה.

מאיר יצחק הלוי: אל נשכח אדוני היושב ראש שהילדים נחשפים גם לאלימות של הגדולים.

מאיר יצחק הלוי: פעמים יש והאלימות לא פחות אכזרית, לא פחות קשה, לא פחות פוגענית ובוודאי לא עושה שום דבר טוב לנו כחברה.

מאיר יצחק הלוי: אנחנו החלטנו שלא נשאיר את הדבר ברמה של הרהור אלא נבצע עבודה.

מאיר יצחק הלוי: אני רוצה להזכיר לך אדוני שהעיר אילת היא עיר שבעצם, אם תרצו, יילדה, הצמיחה את תוכנית עיר ללא אלימות שהפכה לימים לתוכנית לאומית, ואנחנו עובדים באותה מתודה.

מאיר יצחק הלוי: הכוונה היא שבסיכומו של דבר כל הקהילה מסתערת על התופעה הזאת הופכת אותה לתופעה בלתי לגיטימית בישוב.

מאיר יצחק הלוי: זאת אומרת, אנחנו רוצים להגיע למצב שהתופעה הזאת היא תופעה שאנחנו תוקפים אותה בכל החזיתות.

מאיר יצחק הלוי: אם אנחנו מדברים על מערכת החינוך, יש כאן שילוב של הורים, מורים, תלמידים, מועצת תלמידים וכמובן הקהילה.

מאיר יצחק הלוי: עם זה התחלנו ותכף דוקטור גניאל, ברשותך, יוכל להציג טלגרפית את רוח התוכנית שפועלת כבר שנה שלמה.

מאיר יצחק הלוי: תקופת הקורונה קצת הקפיאה חלק מהתוכניות אבל אנחנו נסתער על זה מחדש בשנת הלימודים הבאה.

מאיר יצחק הלוי: דבר שחשוב לי לומר לך ואני אומר את זה לך ולמי שיושב בבית המחוקקים.

מאיר יצחק הלוי: בתוך התקופה של השנתיים הללו, אני ראיתי ובחנתי – דרך אגב, גם מעמדה של קורבן ולא רק של ראש עיר ולא רק של תושב.

מאיר יצחק הלוי: אני מכניס את עצמי לקטגוריה הזאת של קורבן של אלימות ברשת ואני לא היחיד.

מאיר יצחק הלוי: אני מניח שלא מעט אנשים שעוסקים בחיים הציבוריים חווים את אותה חוויה.

מאיר יצחק הלוי: מה שהיה שמאוד מאוד ברור זה שיש כאן המון מבוכה אצל הגורם המחוקק, האוכף והשופט.

מאיר יצחק הלוי: אני ראיתי וגיליתי שאין תורה סדורה.

מאיר יצחק הלוי: אנשים לא יודעים איך לנהוג באירוע הזה וזה נכון גם לבתי משפט, גם לפרקליטות, גם למערכת החינוך וגם לבית המחוקקים.

מאיר יצחק הלוי: אני חושב שצריך בסוף לייצר כאן איזו תורת לחימה ברורה שיש בצידה גם אמירה של חוק או חוקים וגם אפשור לגורמים האוכפים לתת להם ארגז כלים מלא בפתרונות.

מאיר יצחק הלוי: כרגע המערכות הללו במבוכה גדולה מאוד.

מאיר יצחק הלוי: יש כאוס מוחלט בדרכי הטיפול ולכן אני שמח על היוזמה הזאת ואני מאוד מאוד מקווה שמהיוזמה שלך – ואני יודע שיש עוד חברי כנסת שפועלים, לאחרונה נפגשתי עם חברת הכנסת מאי גולן שגם היא יזמה אירוע מן הסוג הזה – כדי לראות איך אנחנו ביחד נפעל.

מאיר יצחק הלוי: משפט אחרון.

מאיר יצחק הלוי: אני מתכוון, וכבר עשיתי את הפעולות הראשונות, להציף את הנושא בקרב חבריי ראשי הרשויות במסגרת מרכז השלטון המקומי.

מאיר יצחק הלוי: אני יכול להניח שאקבל גיבוי מלא גם מיושב ראש המרכז חיים ביבס, גם מהמנכ"ל ובוודאי מכל חבריי ראשי הרשויות כי הבעיה היא בעיה וטוב שנתקוף אותה בכל החזיתות.

מאיר יצחק הלוי: תודה רבה.

מאיר יצחק הלוי: ממליץ שתקשיבו לתוכנית כפי שדוקטור גניאל ומגי טובל יציגו אותה בקצרה.

יוסף ג'בארין: תגובה קצרה לדברים החשובים שאמרת.

יוסף ג'בארין: כמשפטן אני יכול לומר לך שבאמת יש בעיה כללית שכנראה ההתקדמות של הטכנולוגיה ושל הפעילות האינטרנטית היא כל כך מהירה שהמשפט כנראה לא כל כך מצליח להדביק אותה, אבל ההערות שלך בהחלט חשובות.

יוסף ג'בארין: אם יהיו לכם מסקנות שאפשר להעביר לחברי הכנסת כדי לקדם אותן, זה יהיה בהחלט חשוב.

יוסף ג'בארין: אנחנו בוועדה, מטבע הדברים, מתמקדים בסוגיות שנוגעות לילדים ובני נוער, כך שהסוגיה הכללית יותר אולי רלוונטית לדיונים בוועדת החוקה אבל אני מסכים אתך שיש כאן ואקום מסוים שצריך לטפל בו.

יוסף ג'בארין: דוקטור גניאל, בבקשה.

דרורי גניאל: בוקר טוב.

דרורי גניאל: תודה על ההזדמנות.

דרורי גניאל: אני רק אומר שאנחנו כנראה כיוונו לדעת גדולים.

דרורי גניאל: התוכנית פועלת אצלנו בכל חטיבות הביניים כבר החל משנה שעברה ואני אבקש ממגי טובל שמנהלת את התוכנית לומר בחצי דקה את העיקרים שלה.

דרורי גניאל: תודה.

מגי טובל: מה שלי חשוב להוסיף זה שהתוכנית היא תוכנית רב-שנתית לטווח של חמש שנים.

יוסף ג'בארין: התוכנית מושתתת על מוקד טלפוני ופניות?

מגי טובל: לא.

מגי טובל: התוכנית היא תוכנית מקיפה.

מגי טובל: היא תוכנית שמתבצעת במערך החינוך, במסגרת מערכות החינוך, פורום ההורים העירוני, מועצת הנוער, מורים ומחנכים.

מגי טובל: זו תוכנית מאוד הוליסטית שהיא כרגע ממוקדת בשנת הלימודים הקרובה כי לצערנו חלק מהדברים נתקעו בגלל הקורונה.

מגי טובל: תלמידי חטיבות הביניים - כיתות ז', ח', ט' – מקבלים תוכנית שנתית.

מגי טובל: אנחנו עובדים עם עמותת מצנחים שמובילים תוכנית בהתמחות בכל נושא האלימות ברשת.

מגי טובל: במקביל פורום ההורים שלנו מקבל ארגז כלים של מפגשים ללמידה ולעבודה ולהיות חלק מהשותפים.

מגי טובל: כל חדרי המורים בעיר מקבלים הדרכה והנחיה בנושא כי אם הם לא יהיו חלק זה, יהיה קשה לשנות ולהטמיע דברים חדשים.

מגי טובל: יחד עם זאת, מועצת הנוער מובילה מהלך ברמה הארגונית.

מגי טובל: בדיוק עכשיו מעלים קמפיין לאוויר, גם בגלל מאות בני הנוער שמגיעים לאילת ומבקרים באילת, על החשיבות של מוקד 105, אותה מובילים יוטיוברים מקרב בני הנוער שאומרים די לשיימינג, לא ניתן את ידנו לשיימינג וכל מיני אמירות כאלה שיהיו בכל רחבי העיר.

מגי טובל: יחד עם זאת, המורים שלנו יעברו מעין הכשרת קיץ בחנוכה.

מגי טובל: היא הייתה אמורה להיות בקיץ אבל היא תתקיים בחנוכה.

מגי טובל: הם יהיו נאמנים בתוך בתי הספר לכל השפה שבעצם לוקחת את הילד שכאילו ניסו להקטין אותו ומחזקת אותו ומדברת רק על הפן החיובי מתוך החשיבה של פסיכולוגיה חיובית, אך אפשר להצמיח ולקדם.

מגי טובל: התוכנית מקיפה את כל המערכות ובעתיד אנחנו מקווים להגיע לכל הגילים ולהתפתח ולהתקדם משם והלאה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם.

יוסף ג'בארין: תודה גם לראש העיר שהיה אתנו.

יוסף ג'בארין: תודה ששיתפתם אותנו ביוזמה חשובה שאפשר אולי להעביר אותה לרשויות אחרות.

מגי טובל: אני רק אוסיף שאנחנו באמת עושים ובונים את התוכנית בשותפות מלאה עם הרשות לביטחון קהילתי, עם מוקד 105, עם מי שאמון עלינו מבחינת החינוך ועיריית אילת כמובן.

מגי טובל: הולכים יד ביד כי אחרת אי אפשר להצליח לשנות תרבות ולהטמיע דברים.

יוסף ג'בארין: בהצלחה.

יוסף ג'בארין: תודה לכם.

יוסף ג'בארין: גם לקרן אברהם יש מיזם בתחום הזה.

יוסף ג'בארין: תודה על המסמך שהעברתם אלי.

יוסף ג'בארין: כמובן נשמח לשמוע את עיקרי הדברים.

אולה מגאן: תודה לחבר הכנסת יוסף ג'בארין על היוזמה לדיון חשוב זה.

אולה מגאן: מאז תחילת הדיון, כל מה שהוצג היה בכללי ולא במיוחד על החברה הערבית ואני רוצה להתייחס לתופעה בחברה הערבית.

אולה מגאן: אנחנו יודעים שתופעת הבריונות ברשת היא גם אחד מסוגי האלימות שאנחנו חווים אותה בחברה הערבית והיא אחד מגורמי העומק שמובילים לאלימות בפשיעה כי חלק מגורמי העומק הם צעירים חסרי מעש בחברה הערבית שלצערי הרב היעדר מסגרות פנאי, הפארקים והחוגים בחברה הערבית גורמים לכך שגלישה ברשת במשך שעות ארוכות הופכות לבילוי ממש קשיח בקרב בני הנוער בחברה הערבית.

אולה מגאן: אני אציין מתוך הבנה של הממדים הנרחבים של תופעות הבריונות ברשת בחברה וגם חוסר הגבולות של האנשים להעביר סרטונים ותמונות מאירועים כל כך קשים שאנחנו חווים.

אולה מגאן: אפשר לראות רצח ברחוב כאשר תוך מספר שניות התמונה של הנרצח מדמם מופצת בכל ערוצי התקשורת בחברה הערבית ללא הגבלות.

אולה מגאן: כאן יש צורך בהסברה ובאכיפה – זאת האחריות שלי לעצור את זה אצלי ולא להעביר את התמונות הלאה.

אולה מגאן: אנחנו השקנו קמפיין והיה לנו שיתוף פעולה עם מוקד 105.

אולה מגאן: שיתוף הפעולה בא ממקום שחווינו מחסור בהסברה בחברה הערבית.

אולה מגאן: הקמפיין היה מופנה כלפי בריונות ברשת בקרב בני נוער, במיוחד בבתי ספר הערבים, וזה גם מתקשר למחסור בתקנים של יועצות ועובדים סוציאליים בנושא של ליווי נערים ונערות בנושא של בריונות ברשת.

אולה מגאן: הקמפיין היה מופנה לחברה הערבית לקחת אחריות וגם מופנה לקו 105 כדי שאנשים ידעו שיש מקום שאפשר לפנות אליו ולקבל את העזרה והתמיכה.

יוסף ג'בארין: אני מבין שאת מלווה את הנושא בעיקר בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: נמצאים כאן אתנו כל האחראים מהמשרדים השונים על פעילות מוקד 105.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזאת הזדמנות לומר כמה דברים, איך אתם רואים את הפעילות של הקו ומה לדעתכם אפשר לשפר.

יוסף ג'בארין: חשוב לשמוע אותך בעניין הזה.

אולה מגאן: אני מברכת על הקמת קו 105.

אולה מגאן: למטה הלאומי להגנה על ילדים ברשת יש תפקיד מאוד חשוב בהסברה, הן להורים והן לילדים.

אולה מגאן: התייחסנו עכשיו יותר לבני הנוער והסברה בקרב בני נוער אבל לא לשכוח את מעגל ההורים.

אולה מגאן: בנושא הסכנות הטמונות ברשת, חשוב שהמוקד יהווה כתובת מוכרת למי שסובל מאלימות ברשת.

אולה מגאן: כשאני שומעת על 2,500 פניות בשנתיים, זה באמת מעט לקו שאמור לתת את המענה.

אולה מגאן: זה אומר חמש פניות ביום.

אולה מגאן: השאלה אם יש להם פילוח כמה ערבים פנו לקבל את התמיכה מקו 105.

אולה מגאן: מאחר והמטה הוקם לאחרונה, זאת התקופה שהיא מאוד קריטית בעיצוב מוקד 105.

אולה מגאן: אנחנו מאוד ממליצים לאייש את מוקד 105 במתנדבים ובעובדים מהחברה הערבית אשר יוכלו לתת את המענה בשפת האם בחברה הערבית.

אולה מגאן: אנחנו היינו בפגישה עם נאוה כהן אביגדור ויש מחסור בדוברי ערבית במוקד 105, אנשים שיצאו לשטח ויעשו את הפעילות ההסברתית.

אולה מגאן: צריכה להיות יותר השקעה במערך הסברה ייעודית לחברה הערבית עם פונקציות של דוברות.

אולה מגאן: נושא דוברות המשרדים השונים הוא נושא מאוד חשוב בחברה הערבית.

אולה מגאן: קיום קמפיינים ייעודיים לחברה הערבית להעלאת המודעות לנושא של שמירה על הפרטיות והאיסור על הפצת תמונות וסרטונים ואפילו גם לומר מהי העבירה על החוק, אם זאת עבירה על החוק.

אולה מגאן: כלומר, מה תהיה העבירה אם אני מפיצה סרטונים או מפיצה תמונות ברשת.

אולה מגאן: הכשרת מחנכים בבתי הספר.

אולה מגאן: הייתה כאן דוגמה שיש תוכנית ואפשר באמת להשקיע בנושא של הכשרת מחנכים בבתי הספר כי הם מהווים מעגל מאוד חשוב להגיע לנערים ולנערות בתוך בתי הספר.

אולה מגאן: הרחבת היצע הפנאי לילדים ולבני נוער בישובים הערביים על מנת לצמצם את השהות שלהם מול המסכים.

אולה מגאן: אני מודה לכם.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: לגבי ההנגשה בשפה הערבית, האמת היא שהבנו מנאוה שזה קורה.

יוסף ג'בארין: ממך אני מבין שזה לא מספיק.

אולה מגאן: זה לא מספיק.

יוסף ג'בארין: הקו לא זמין 24/7 בשפה הערבית?

יוסף ג'בארין: זה מה שאת אומרת?

אולה מגאן: אני חושבת שנאוה יכולה להגיב על זה.

יוסף ג'בארין: אני מבין שיש קושי בעניין הזה, שזה לא תמיד קורה.

אולה מגאן: שוב, אני אומרת שהקמת הקו היא מבורכת אבל זה לא מספיק מה שנעשה בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: לגבי קמפיינים, את אומרת שיש אבל זה לא מספיק או שבכלל עדיין אין קמפיינים בשפה הערבית.

אולה מגאן: זה לא מספיק.

אולה מגאן: לא מספיק שנעשה את זה רק בשבוע אחד שהוא שבוע האינטרנט הבטוח של משרד החינוך.

אולה מגאן: זה נושא שאנחנו חווים אותו על בשרנו ביום יום.

אולה מגאן: כולכם הייתם מודעים וראיתם את זה בתקשורת, אני מקווה שזה הגיע לתקשורת העברית, את המקרה של דיר אל אסאד, הפצת תמונה של נערה בת 13 והתקיפה שהייתה נגד השוטרים שהגיעו לדיר אל אסאד לטפל באירוע הזה.

אולה מגאן: זה הפך מאירוע של בריונות ברשת נגד נערה בת 13 לאירוע שהוא יותר בין המשטרה לקהילה.

אולה מגאן: אני חושבת שההסברה לא מספיקה בחברה הערבית.

אולה מגאן: שוב, הסברה של האכיפה, החלק של האכיפה, החלק של העבירה, זה לא מספיק בחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: את מתכוונת למדוע זה מסוכן ומה ההיבטים הפליליים.

יוסף ג'בארין: את אומרת שאלה הנושאים שצריך להדגיש אותם.

אולה מגאן: כן.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: לפני שנשמע את נציגת האינטרנט הישראלי, אורנה היילינגר, נאוה, נאמרו כאן דברים חשובים.

יוסף ג'בארין: את רוצה לומר משהו לגבי הנגישות לשפה הערבית?

נאוה כהן אביגדור: תודה.

נאוה כהן אביגדור: אני אעשה את זה קצר.

נאוה כהן אביגדור: תמיד אפשר ותמיד צריך לעשות יותר.

נאוה כהן אביגדור: אתם יודעים שזה גם עניין של תקציבים.

נאוה כהן אביגדור: אני יכולה לומר שהשרה לחיזוק וקידום קהילתי מעבירה עכשיו בדרכים שלה בקשה להוסיף אנשי מקצוע בתוך המטה הלאומי בכל טווח הפעילות שלנו ולא רק בתוך המוקד אבל גם בתוך המוקד, דוברי השפה הערבית ואנשים מהחברה הערבית.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו ממש מבקשים ומובילים פעילות בעניין הזה, גם בנושא של בני ובנות שירות לאומי אבל גם בנושא של תקנים קבועים שיהיו בתוך המטה.

נאוה כהן אביגדור: לגבי הסברה.

נאוה כהן אביגדור: בהחלט עשינו דברים בשפה הערבית, כולל תרגום של סרטונים ודיברנו על קמפיינים, על אתר מיוחד, אזור תוכן מיוחד בשפה הערבית באתר.

נאוה כהן אביגדור: אנחנו עושים.

נאוה כהן אביגדור: תמיד צריך לעשות יותר ואפשר לעשות יותר.

נאוה כהן אביגדור: זה גם עניין של תקציבים ואנחנו בהחלט בשלב של הגברת כוח האדם מתוך החברה הערבית כדי לתת מענה מיטבי.

נאוה כהן אביגדור: כן, כשמצלצלים אלינו 24/7, לא יהיה מצב שיתקשרו ולא יטופלו גם אם זה לא בשפה העברית.

יוסף ג'בארין: האמת היא שלפי הנתונים ששמענו גם ממך, הרבה מהפונים, אולי רוב הפונים, הם גם בגילים הללו ועבורם אין ספק שסוגיית השפה והנגישות הלשונית היא סוגיה מאוד משמעותית.

יוסף ג'בארין: לא נראה לי שתלמיד בן 12 או 13 באמת יוכל להסתדר אם אין מענה בשפה הערבית.

יוסף ג'בארין: אני כמובן מודע לכך שאתם בתחילת הדרך, הספקתי להיפגש עם השרה אורלי לוי וגם לשוחח על העניין הזה של נגישות לשונות של כל השירותים הקהילתיים שהמשרד מופקד עליהם.

יוסף ג'בארין: לגבי המוקד, אני מניח שברור שעקרון השוויון והנגישות לכלל האזרחים ולכלל הילדים, זה עקרון שמנחה את כולנו.

יוסף ג'בארין: לא תמיד צריך לחכות לתקציבים חדשים כדי להנגיש את השירות אלא צריך גם לפעול במסגרת המשאבים הקיימים כדי שהשירות עצמו יהיה באמת שוויוני ונגיש לכולם.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שבישיבה הבאה שנדון בנושא הזה, יהיו לך בשורות טובות לעניין ההנגשה כי יכולתי לשמוע גם את הביקורת ליד ההערכה של פעילות המוקד.

יוסף ג'בארין: הביקורת בכל מה שקשור לנגישות הלשונית.

יוסף ג'בארין: נציגת איגוד האינטרנט הישראלי.

אורנה היילינגר: שלום רב, תודה רבה לך אדוני היושב ראש על ההזדמנות.

אורנה היילינגר: קודם כל, אני אתפוס בשוליים של הדברים שנאמרו עד עכשיו.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשמוע באיזו מידה אתם כאיגוד מעורבים ובאיזו מידה אתם עושים באופן נפרד כתוספת למוקד.

אורנה היילינגר: הנה שני הדברים שאני רוצה לומר.

אורנה היילינגר: איגוד האינטרנט לכשעצמו פועל בתחום מזה כשמונה שנים, אז מיסדתי את התחום הזה.

אורנה היילינגר: קו חם עבד החל מלפני שמונה שנים ונתן מענה ועזרה למי שנפגע.

אורנה היילינגר: אנחנו מברכים את קו 105.

אורנה היילינגר: אני חושבת שמה ש-105 עשה, הוא הביא את כל הנושא הזה של מתן מענים לצעירים וקטינים.

אורנה היילינגר: אנחנו ממשיכים לעשות את הפעילות הזאת גם במודעות וגם בהפעלת קו חם לבגירים.

אורנה היילינגר: במקביל לפעילות הזו יש מיזם משותף של קרן ילדים ונוער בסיכון ואיגוד האינטרנט הישראלי, בנושא של קידום המודעות לשימוש מיטבי בקרב נוער בסיכון, כאשר שלוש תוכניות אלה מתקיימות בחברה הערבית, אחת במג'דל כרום, אחת באום אל פאחם ואחת ב-...

אורנה היילינגר: זה איזשהו תכלול הוליסטי של קידום המודעות והשיח נגד בריונות בחברה הערבית.

אורנה היילינגר: אלה דברים כלליים שרציתי לומר לגבי הפעילויות.

אורנה היילינגר: חשוב לי לומר לאדוני היושב ראש שלפני כשלוש שנים יצאתי בקריאה לעשות קורס חובה בסמינרים למורים, בפקולטות להוראה, בו המורים יקבלו ידע בהיבטים הרכים של הרשת, איך לזהות מצוקות ברשת, איך להתמודד עם חרמות, לא ברמה הפדגוגית אלא ברמת הרגישות של הדברים האלה.

אורנה היילינגר: אני עדיין מול המל"ג, מול מופ"ת, מול כל מיני ארגונים כי בעיני זה לא מקובל שעדיין מורים יוצאים ומקבלים תעודת הוראה בלי לקבל כלים.

אורנה היילינגר: יש קורסים כאלה אבל הם לא קורסים חובה, הם לא תנאי לקבלת תעודת הוראה ואני חושבת שבעולם היום - ועידן הקורונה רק חיזק את החובה - צריך לקדם את הנושא הזה ואני אשמח לעזרת הוועדה לקדם את הנושא הזה כי ב-2020 לא יכול להיות שמורה עובר ומקבל תעודת הוראה בלי להכיר לעומק את התכנים האלה.

יוסף ג'בארין: בהחלט.

יוסף ג'בארין: אני חושב שזה נושא חשוב.

יוסף ג'בארין: הוא גם עלה בדיון לגבי הכשרת צוותי ההוראה, שזה לא רק הצוותים המקצועיים, היועצים, הפסיכולוגים, אבל אין ספק שהחדרת הנושא הזה גם לתהליך של הכשרת המורים יהווה תרומה חשובה להתמודדות החברתית, לפחות גם במערכת החינוך, עם הנושא הזה.

אורנה היילינגר: אני מבקשת להוסיף עוד שני דברים.

אורנה היילינגר: ברמה היום יומית אנחנו רוצים להקנות מיומנויות ולדבר על בריונות ברשת.

אורנה היילינגר: בני הנוער שבעים לחלוטין - וחבל שאין כאן נציגות של מועצת התלמידים – מאותם מרצים, אם זאת אורנה או אם אלה אחרים שבאים ואומרים אסור, אל תעשו כך ותנהגו כך וכך.

אורנה היילינגר: הם מכירים את המטריה.

אורנה היילינגר: צריך לגשת אליהם ולהגיע אליהם בדרכים קצת יותר מקוריות ממה שעשינו ב-10 השנים האחרונות.

אורנה היילינגר: אנחנו ממשיכים אותו הדבר ועוד מדברים על אותם הדברים וחבל כי אם תיקח בחור בחטיבת הביניים, בכיתה ז', ותאמר לו שירד להרצאה על נושא של פעילות ברשת, הוא יקבל פריחה כי כבר נמאס לו לשמוע את זה.

אורנה היילינגר: אני חושבת שהגיע הזמן שנמצא פתרונות קצת יותר מיומנים.

אורנה היילינגר: עוד דבר שחשוב לי לומר.

אורנה היילינגר: בעולם בו אנחנו חיים היום, בוא נסתכל כרגע על הרשתות החברתיות, אי אפשר להתעלם מהסביבה שקורית היום על ההשפעה של בני הנוער.

אורנה היילינגר: אם אנחנו רואים את מה שקורה ברשתות החברתיות בקרב המבוגרים, הרי ברור שזה ישתקף אצל הילדים.

אורנה היילינגר: לטפל רק בילדים, בעיניי זו חצי עבודה.

אורנה היילינגר: אני מודה לוועדה על הזכות לדבר.

יוסף ג'בארין: לגבי ההערות שלך, אם תרצי להעביר הערות בכתב, לרבות ההצעה שלך בנושא, אנחנו נשמח לקבל.

אורנה היילינגר: אשמח לעשות זאת.

יוסף ג'בארין: גם הרעיון של קורסי הכשרה במוסדות להכשרה של מורים.

יוסף ג'בארין: תודה לך.

יוסף ג'בארין: דיברת על הורים ותלמידים, אז אולי זה הזמן לשמוע אותם.

יוסף ג'בארין: נציג הנהגת ההורים הארצית, דניאל רז.

דניאל רז: שלום.

דניאל רז: קודם כל, תודה רבה יושב ראש הוועדה על הדיון החשוב הזה.

דניאל רז: אני אומר שאני מרכז בהנהגת ההורים הארצית את הנושא של צוות אלימות במדיה.

דניאל רז: היום אני מדבר כנציג הנהגת ההורים.

דניאל רז: אני גם עובד במשרד המשפטים, בסיוע המשפטי, אבל כאן אני בשם הנהגת ההורים וחשוב לציין זאת לפרוטוקול.

דניאל רז: אני רוצה לומר מספר דברים.

דניאל רז: קודם כל, מה שהתחיל לעלות בדיון היום, אבל לא מספיק עלה, זאת המצוקה שאנחנו נמצאים כרגע בתקופת הקורונה.

דניאל רז: אנחנו עדים לאלימות הולכת וגוברת ברשתות החברתיות.

דניאל רז: אני לא כל כך מסכים שיש סוג של איזון בגלל שהורים נמצאים בבית ואז איכשהו זה מאזן את הילדים.

דניאל רז: זאת אמירה שלדעתי לא תמיד מבוססת.

דניאל רז: אני רוצה לומר שגם אנחנו מקבלים פניות בנושא של בריונות ברשת.

דניאל רז: אנחנו רואים את זה.

דניאל רז: לא צרי אפילו לקבל פניות, אנחנו רואים את זה בשטח.

דניאל רז: אנחנו חושבים שלא רק זה, אנחנו מדברים עכשיו בחופש הגדול, שם משרד החינוך לכאורה, יש לו פחות נגיעה למרות שכן הייתי רוצה לראות מעורבות של משרד החינוך דקה לפני שהוא שולח את הילדים הביתה וצורך לתת את הכלים, ומיד אני אתייחס לנושא של הכלים, אבל גם כשאנחנו חוזרים בספטמבר, למיטב ידיעתי – אלא שאם כן חבריי יתקנו אותי – אנחנו לא חוזרים ללימודים פרונטליים.

דניאל רז: הנושא של בריונות ברשת יישאר אתנו.

דניאל רז: הנושא של אלימות מינית יישאר אתנו.

דניאל רז: הנושא הזה של הרשתות יישאר אתנו ואני עדיין לא ראיתי מכל נציגי הממשלה שאמרו באמת דברים מדהימים, ואני גם מכיר את הממשלה מבפנים ואני יודע שהם עושים עבודת קודש, אבל השאלה היא לתקופת הקורונה, לתקופה שתבוא, עם אלימות שהולכת וגוברת ברשתות החברתיות – מהי התוכנית, איך אנחנו מתמודדים עם זה.

דניאל רז: זאת שאלה שלא מספיק קיבלתי מענה עליה.

דניאל רז: הנושא של גזענות.

דניאל רז: אני שותף לזה.

דניאל רז: אני חושב שאנחנו רואים גם עלייה גוברת של פוסטים גזעניים בין אם זאת החברה הערבית, אנחנו מייצגים בהנהגת ההורים גם ישובים ערבים ואנחנו ערים לכל הדברים שקורים בשטח.

דניאל רז: זאת גם שאלה מה הכלים שניתן להתמודד כנגד זה.

דניאל רז: אני רוצה להוסיף בהקשר למה שנאמר כאן על ידי אורנה, ואני ממש שמח שאני בדיוק מדבר אחריה.

דניאל רז: אני מסכים לכל מילה שנאמרה על ידה ואני אבהיר למה אני מתכוון.

דניאל רז: קודם כל, למה לערב את מועצת התלמידים בהרצאות שניתנות על נושא של אלימות ברשת?

דניאל רז: אני בעצמי נותן המון הרצאות כנציג של משרד המשפטים ויש שיתוף פעולה מדהים בין משרד החינוך למשרד המשפטים על בריונות ברשת שרץ כל שנה ואני מרצה ואני נותן את אותן הרצאות.

דניאל רז: הרצאות חשובות.

דניאל רז: אבל למה לא לשתף את מועצת התלמידים בהרצאות האלה?

דניאל רז: הילדים שבעים מהרצאות שדומות וההרצאות הן תמיד אותו הדבר.

דניאל רז: יצא לי לראות גם אצל הילדים שלי עד כמה זה מתפתח בהרצאות.

דניאל רז: אני לא ראיתי איזשהו שינוי או התעדכנות לגבי המצב הקיים.

דניאל רז: כשילדים שותפים לנושא הזה והם יודעים להעביר – הם הכי טוב ידעו להעביר את הנושא של בריונות ברשת כי הם מכירים את הרשת אפילו יותר טוב מאתנו.

דניאל רז: זאת שאלה שצריך לענות עליה.

דניאל רז: הדבר השני שאורנה אמרה ואני כל כך שמח שהיא אמרה את הדברים האלה.

דניאל רז: כן, גם למורים אין לפעמים את ההכשרה המתאימה להעביר את הנושאים האלה כי הם בעצמם לא יודעים, כי הם בעצמם לא תמיד מכירים איך הרשת עובדת.

דניאל רז: מה לעשות, יש מורים צעירים, יש מורים מבוגרים ויש מבוגרים יותר.

דניאל רז: אנחנו נתקלנו במורות ובמורים שהרבה פעמים לא יודעים לתת את הכלים המתאימים.

דניאל רז: גם לגבי הנהגת ההורים.

דניאל רז: מה שהפרויקט שהוצג באילת, פרויקט מדהים ולמה הוא מדהים?

דניאל רז: כי הוא קודם כל היה בשיתוף פעולה מדהים של כל הגורמים, כולל הנהגת ההורים הארצית.

דניאל רז: שם זאת העירונית שכמובן היא חלק מהנהגת ההורים הארצית וגם כאן אני חושב ששיתוף הפעולה צריך להיות הורים, מועצת תלמידים, מורים.

דניאל רז: לא מספיק המולטי-דיסציפלינרי – בריאות, חינוך ורווחה.

דניאל רז: זה לא מספיק.

דניאל רז: צריך לערב יותר גורמים.

דניאל רז: צריך למקסם את ההצעות האלה.

דניאל רז: לכן אני ושב שאם אנחנו באמת רוצים למגר את התופעה, אנחנו צריכים לתת מענה לתקופת הקורונה, אנחנו צריכים לתת תוכנית יותר מסודרת מה עושים בתקופה הזאת כשיש דיווחי אלימות.

דניאל רז: אני קצת מוטרד.

דניאל רז: אני שמעתי את הנתונים של נאוה, 2,200 פניות למוקד 105 מ-2018, אם אני לא טועה, מ-2018 ועד עכשיו זה מעט מאוד.

דניאל רז: זה מעט מאוד.

דניאל רז: התופעה היא הרבה יותר רחבה מ-2,200 פניות למוקד 105.

דניאל רז: כנראה משהו אנחנו צריכים לעשות כדי שזה יהיה יותר יעיל ויותר ישים ונוכל לקבל את כל הכלים הדרושים.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: הערות חשובות.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהן נופלות על אוזניים קשובות.

יוסף ג'בארין: יכול להיות ש-2,000 לא משקף את המציאות.

נאוה כהן אביגדור: משפט אחד לגבי ה-2,000.

נאוה כהן אביגדור: קודם כל, זה לא 2,000 אלא זה 2,687.

נאוה כהן אביגדור: חשוב להבין שהתחלנו לעבוד בפברואר 2018, לא 24/7.

נאוה כהן אביגדור: עבודה 24/7 התחילה שואף ל-2019.

יוסף ג'בארין: ואתם רואים את ההבדלים?

יוסף ג'בארין: ברגע שאתם עובדים 24/7, קצב הפניות עלה.

נאוה כהן אביגדור: יותר מזה.

נאוה כהן אביגדור: ככל שהציבור יותר, מינואר 2020 ועד היום, חודש בחודשו, כמות הפניות ל-105 הכפילה את עצמה ביחס ל-2019.

נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, אם בנובמבר 2018 התחלנו לעבוד 24/7 והיה קמפיין לאומי, ב-2019 התחילו לעלות מספרי הפניות, ב-2020 כל אחד מהחודשים הכפיל את מספר הפניות לעומת שנה שעברה.

נאוה כהן אביגדור: זה תהליך ששיתוף הציבור בו חשוב.

יוסף ג'בארין: בהחלט.

יוסף ג'בארין: אני חושב שגם המודעות הולכת וגוברת לגבי המוקד והחשיבות שלו.

יוסף ג'בארין: אילן מלכה, רצית להוסיף נקודה לדיון?

אילן מלכה: כן.

אילן מלכה: תודה.

אילן מלכה: אני ראש חוליית חקירות נוער במטה הארצי.

אילן מלכה: בעבר הייתי קצין חקירות סייבר ביחידה 105 ואני שמח לראות כאן את נאוה, את תמי ואת אילן שעושים עבודת קודש.

אילן מלכה: זה דיון חשוב.

אילן מלכה: אני אדבר בקצרה על מערך המניעה וההסברה במשטרת ישראל.

אילן מלכה: המערך פרוס ברמה הארצית בכמה מחוזות במשטרת ישראל.

אילן מלכה: קצת נתונים כל חודש גלישה בטוחה ברשת.

אילן מלכה: הועברו הרצאות לכ-130,000 תלמידים בכל הארץ.

יוסף ג'בארין: מטעם המשרד שלכם?

אילן מלכה: מטעם משטרת ישראל.

אילן מלכה: כן.

נאוה כהן אביגדור: זה חלק משותפות של שבוע לאומי של כל משרדי הממשלה.

אילן מלכה: אנחנו ממשיכים גם בתקופת הקורונה.

אילן מלכה: זו תקופה מאוד מאתרת.

אילן מלכה: שמעתי את ההערות שנאמרו כאן ואני מסכים אתן.

אילן מלכה: אנחנו נמצאים בתקופה אחרת לגמרי.

אילן מלכה: אני בעצמי הייתי קצין מניעה והסברה במחוז שי בתקופה שלפני הקורונה, לפני הרבה שנים, וזה היה הרבה יותר קל וזמין להגיע לבית הספר ולהעביר את ההרצאה לתלמידי בית הספר ולשומרי הסף.

אילן מלכה: היום אנחנו ניצבים מול אתגרים שלא הכרנו קודם.

אילן מלכה: אנחנו נאלצים להשתמש בטכנולוגיה, ב-זום.

אילן מלכה: אני חושב שצריכה להיעשות חשיבה יצירתית בתחום הזה.

אילן מלכה: ככל הראה הקורונה תהיה לעוד תקופה ארוכה ואנחנו צריכים לצאת מהקופסה ולראות איך אנחנו מגיעים עד לאחרון התלמידים אם זה ביסודי, בחטיבות הביניים ובתיכון כדי להעביר את המסר שלנו.

אילן מלכה: יש לי בבית ילדה בת 9 ולרובכם יש ילדים קטנים ואתם רואים כמה זמן הם מבלים ברשת, בפלאפונים וכולי.

אילן מלכה: נאלצתי להסיר את האפליקציה של הטיק-טוק כי ראיתי שהיא מבלה שעות על גבי שעות, הרבה מעבר למה שהיה לפני תקופת הקורונה וזה חושף אותם להרבה יותר סיכוי להיפגע כקורבנות, נפגעי עבירה, בנושא בריונות ברשת.

אילן מלכה: אני ראיתי את זה אצלי בבית וזה במיקרוקוסמוס שלי.

אילן מלכה: אני חושב שאנחנו באמת צריכים לשני דברים.

אילן מלכה: איך אנחנו מתמודדים, כמו שנאמר כאן קודם, עם האתגר הזה של הקורונה לאורך תקופה מאוד ארוכה, ואיך אנחנו מבהירים את התכנים שלנו כדי לצמצם את הפגיעות ברשת דווקא בתקופה הזאת שיש הברה מטורפת של שימוש ברשת בקרב בני הנוער.

אילן מלכה: מן הסתם רובם בבית בחוסר מעש וגם בתקופת שנת הלימודים הקרובה הם יהיו בבית ויהיו כל הזמן מול הרשת.

אילן מלכה: עבור רובם זאת דרך היחידה שהם יכולים ללמוד.

אילן מלכה: אנחנו צריכים לראות איך אנחנו משתפים פעולה וחושבים על איזשהו משהו כדי לצמצם את הפגיעות האלה.

יוסף ג'בארין: תודה על ההערות החשובות.

יוסף ג'בארין: אנחנו חותרים לסיום הדיון.

יוסף ג'בארין: משה חג'ג' מארגון חושן ביקש להוסיף.

משה חג'ג': כן.

משה חג'ג': אני מייצג את ארגוני הקהילה.

משה חג'ג': עלו דברים מאוד מעניינים.

משה חג'ג': אני רוצה לשים דגש ולומר שבארגוני הקהילה אנחנו כן עושים ריצ' אאוט לעבוד עם ארגונים אחרים ויש שיתוף פעולה מצוין עם איגוד האינטרנט והקרן לילדים ונוער בסיכון של הביטוח הלאומי בעבודה על בריונות ברשת.

משה חג'ג': יחד עם זאת, אני אומר שבעינינו, תמיד בקבוצות שוליים, הקשר עם הממסד הוא לא קשר רציף ואין הרבה אמון במערכת כמערכת, ואני מדבר על הפרטים, על הנפגעים והנפגעות שחווים כרגע פעילות.

משה חג'ג': הדרך שבה מיעוט – וזה לא חשוב אם זה מיעוט מיני או מיעוט אתני – תופס את הממסד, היא הרבה פעמים בפחד, ביותר חשדהו מכבדהו, בגלל שהנתונים או החוויה של נשים ואנשים שניגשים לממסד היא מלווה הרבה פעמים בגזענות או במקרה שלנו בלהטובופוביה, בין הלהטובופוביה זאת היא להטומופוביה מפורשת לבין אם היא להטומופוביה בירוקרטית.

יוסף ג'בארין: מהניסיון שצברתם, יש לך המלצה מיוחדת להנהגת המוקד?

משה חג'ג': אני אומר שני דברים בהקשר הזה.

משה חג'ג': גם במסמך ההמלצות שהוצאנו בארגוני הקהילה הגאה, כן היינו רוצים לייצר איזשהו קמפיין ברמה הלאומית, קמפיין ארצי שמזמין נפגעים ונפגעות מהקהילה הלהט"בית לפנות בצינורות המקובלים כי גם אנחנו בתור ארגונים מנסים להנגיש עד כמה שיותר את 105 ואת המשטרה ואת הדרכים הללו.

משה חג'ג': אבל צריכה לצאת קריאה מפורשת שקוראת ללהט"בים לפנות אל המשטרה או ל-105 במקרה של נוער וילדים, כי הקריאה הזאת היא ה-ריצ' אאוט שיגיע מ-105 תייצר את הגשר הזה.

משה חג'ג': הדבר הבא.

משה חג'ג': אנחנו מאמינות ומאמינים שהסברה צריכה לבוא בגילים הצעירים יותר.

משה חג'ג': לדבר לנוער ב-אחלה אבל הנוער הוא כבר די מעוצב בתפיסות שלו איך העולם עובד.

משה חג'ג': לשאול מורים ומורות בהרצאות שאני מעביר אם מכירים או אם יש להם טיק-טוק מותקן בטלפון ולשמוע תשובה שלילית, זו בעיה שהיא בעיה מערכתית כי אם אני לא מכיר את הילדים ואני לא משתמש באפליקציות שהם משתמשים בהן, אפילו ברמת הידיעה, נוצר כאן פער.

משה חג'ג': הדבר השני הוא באמת להכניס את חושן גם לגילים הצעירים.

משה חג'ג': חושן הוא ארגון חינוך והסברה, המענים התוך קהילתיים שלנו הם מנגנונים מאוד מאוד חזקים אבל אנחנו דואגים לעצמנו.

משה חג'ג': אנחנו רוצים להנגיש את הידע הזה.

משה חג'ג': לא חייבים לאהוב אותנו, לקבל אותנו – זה משהו אחר.

משה חג'ג': לקבל אותנו – אנחנו חייבים, אנחנו חלק מהפנים של החברה הזאת וככל שאנחנו נשכיל להבין שעיצוב הילדים, עיצוב התפיסות החברתיות שלהם ועיצוב תפיסות הבריונות שלהם או התפיסות של כבוד לאחר מגיע בגילים מוקדמים יותר, אנחנו יכולים לראות את השינוי הזה נעשה לאורך זמן.

משה חג'ג': אנחנו רואים בנתונים, בדיווחים, פגיעות באופן כללי ופגיעות ברשת, תפיסות שעולות על מאות אחוזים משנה לשנה ואפשר לראות את זה בדוחות שהאגודה למען הלהט"ב מציגה כל שנה.

משה חג'ג': אני קורא מכאן גם לקמפיין שהוא ברמה הלאומית, שהוא נקודתי לקהילה הגאה וגם להזמין אתכם ואתכן ליצור אתנו קשר ולאפשר את שיתוף הפעולה הזה כדי לייצר חברה שהיא מעט יותר מקבלת, חברה שהיא יותר סובלנית כי קבוצות שוליים מרגישות כל פגיעה בכמה וכמה מונים יותר מאשר אנשים שלא נמצאים בקבוצות שוליים.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: אני מציע שלא תחכה שיזמינו אותך לשיח.

יוסף ג'בארין: אני מציע לך לפנות לנאוה ולאחראים במוקד הזה, ליזום פגישה ולשוחח גם על הנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: כך גם תוכלו להעביר להם מהניסיון שלכם.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהם ישמחו על פגישת עבודה כזאת.

יוסף ג'בארין: אחרונת הדוברים, כי אנחנו ממש חייבים לסיים, פזית עציון מאיגוד העובדים הסוציאליים שחשוב לשמוע אתכם.

יוסף ג'בארין: אי אפשר לסיים בלי העובדות הסוציאליות.

פזית עציון: תודה רבה על המחמאה.

פזית עציון: כאיגוד חשוב לנו לומר שהעובדות והעובדים בשטח רואים את ההשפעה של הקמת מוקד 105.

פזית עציון: חשוב לנו שהשירות הזה יוכר כשירות חיוני גם בשעת חירום, שלא יהיה קושי כשמגבילים עובדים מלהגיע לעבודה, שהמוקד על כל היחידות שלו, כולם יעבדו כעובדים חיוניים.

פזית עציון: הבנו שהייתה עם זה בעיה.

יוסף ג'בארין: אנחנו מאבדים את הקשר אתך.

יוסף ג'בארין: נראה לי שיש קושי בקשר.

יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נשמח לקבל התייחסות בכתב.

פזית עציון: אנחנו נעביר התייחסות בכתב.

יוסף ג'בארין: אמרת שחשוב שיהיה שירות חיוני.

יוסף ג'בארין: יש לך עוד הערה?

יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו שומעים אותך.

פזית עציון: אני רוצה להדגיש שאנחנו רואים את עצמנו כמי שממשיכים לטווח ארוך את הטיפול.

פזית עציון: ההתייחסות שלנו היא לא רק לנפגעים אלא גם הורים שמגלים שהילד שלהם עשה בריונות ברשת, מרגישים שחרב עליהם עולמם וההתמודדות שלנו בנושא הזה היא מאוד מאוד משמעותית כי צריך גם ללמד אותם איך לעזור לילד שלהם לא לעשות שוב את הדברים האלה.

פזית עציון: היה דיון ארוך וחשוב ואני לא רוצה להכביד ולהאריך.

פזית עציון: אלה שתי נקודות שלנו מאוד חשוב להדגיש, המשך העבודה שלנו עם המקרים שמגיעים ממוקד 105 ומדווחים בקהילה.

פזית עציון: אפשר לומר שזה בראש מעייננו בגלל המשמעות הקשה של הדברים.

יוסף ג'בארין: אתם בשיח עם הנהלת המוקד?

פזית עציון: אנחנו בשיח עם הנהלת המוקד ועם עובדי המוקד.

פזית עציון: יש לי הרבה קולגות במוקד ואנחנו הרבה בתקשורת.

פזית עציון: אין אירועים חמורים שלא מגיעים אלינו ואנחנו תמיד נותנים מענה.

פזית עציון: הקמת המוקד, המשך הפעילות שלו וההתפתחות שלו היא מאוד מאוד חשובה לנו כי אנחנו רואים שאנחנו צריכים את הנגישות הזאת ואנחנו צריכים את ההתייחסות כי לפני שהיה המוקד הזה הרבה פעמים עמדנו בחוסר אונים.

פזית עציון: ניסינו לעשות בשיתוף פעולה עם הגורמים מקומיים, עם המשטרה כמובן תמיד, אבל זה לא אותו הדבר כאשר כל הגורמים המקצועיים באמת בונים תורה, פשוט תורת לחימה כי בעיני זאת מלחמה, כי הרשת והטכנולוגיה רק ילכו ויתפסו מקום יותר משמעותי בחיים שלנו ככל שיעבור הזמן.

פזית עציון: חייבים לבנות סוג של ימ"מ חברתי ולאומי שיודע להתמודד עם הסכנות האלה ועם הקשיים האלה בכל המצבים השונים שמדינת ישראל נמצאת בהם כי להיות בבית הרבה, זה גם בגלל קורונה וזה גם בגלל מצב ביטחוני, ואני צופה שגם חס וחלילה אם יהיה מצב ביטחוני ויהיו בבית בגלל זה, גם אנחנו עלולים לראות תופעות כאלה של עלייה בשימוש ברשת בעקבות זה גם פגיעה ברשת.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: יישר כוח על העשייה שלכם בתחום.

יוסף ג'בארין: מורן מתוכנית שומרי המסך, אבל בקיצור כי הדיון קצת התארך ואנחנו חייבים לסיים את הדיון.

מורן: שלום.

מורן: אני בן 15.

מורן: אני אדבר על תוכנית שומרי מסך.

מורן: התוכנית משותפת לאורט ישראל ולגוגל ישראל ועובדת כבר שמונה שנים?

מורן: כיום משתתפים בה כ-50 בתי ספר מרחבי הארץ.

מורן: חשוב לי להדגיש שבתוכנית משתתפים מכל הדתות, ערבים יהודים, בדואים מהצפון ועד הדרום.

מורן: אנחנו בני הנוער מאמינים שיש לנו את הכוח לשנות את האלימות והבריונות ברחבי האינטרנט.

מורן: בין היתר אנחנו נכנסים לכיתות בבתי הספר, יסודי וחטיבות הביניים, ואנחנו מעבירים הרצאות בגובה העיניים מבני נוער לבני נוער.

מורן: גם לחדרי המורים אנחנו נכנסים.

מורן: אנחנו מדברים על הסכנות ועוזרים לילדים שנפגעו ברשת, עוזרים לילדים שנשארו לבד בהפסקות, מדברים אתם.

מורן: בנוסף אנחנו מפתחים כל מיני תקנים להתמודדות במרחב הווירטואלי.

מורן: למשל, במהלך תקופת הקורונה התקיימה תחרות של שומרי מסך ברחבי הארץ, במהלכה כל קבוצה הייתה צריכה להכין איזושהי אפליקציה, משחק כדי למגר את תופעות הבריונות במהלך הקיץ.

מורן: הקבוצה שלנו החליטה לחשוב על משהו שימגר את תופעת הבריונות במשך כל השנה ולא רק בקיץ ואנחנו הקמנו פורום שהוא יהיה סוג של מתווך בין התקשורת עם בני הנוער לבין משטרה או גורם עליון.

מורן: לאחר התחרות שנמשכה יומיים הגענו לתוצר שרצינו שהוא פורום הכי גדול בישראל שגולשים בו מדי יום מאות אלפי גולשים כאשר הרוב כמובן בני נוער.

מורן: זכינו בו גם בתחרות וזה נתן לנו את הכוח להמשיך לפרסם את הפורום, לענות לכל שאלה שמופנית בו, לתת מענה.

מורן: חוץ הפעילות הזאת אנחנו גם הצלחנו למגר את התופעה בעזרת ניטור של תגובות ברשתות החברתיות והאינטרנט.

מורן: הקבוצה שלנו ניטרה 4,000 תגובות, תגובות רעות ותגובות טובות.

מורן: בסך הכול כ-100,000 במיזם הזה.

מורן: המלצנו לכותבי התגובות הרעות שיכתבו תגובות טובות ולכותבי התגובות הטובות המלצנו להמשיך לכתוב תגובות טובות.

מורן: העברנו תודה לצוותים השונים, למד"א, למשטרה, על הדברים הטובים שהם עושים.

מורן: אנחנו משתמשים בשיח מכבד.

מורן: תמיד אנחנו נעודד שיח מכבד, גם אם אנחנו מתנגדים לדעות אחרות.

מורן: אני באמת רוצה לנצל את הבמה שניתנה לי ולקרוא לכל בני הנוער שצופים בנו כרגע להצטרף לתוכנית שומרי מסך.

מורן: אני חושב שככל שיותר בני נוער יצטרפו לתוכנית הזאת, כך נוכל לשנות את המרחב הווירטואלי למקום נעים יותר ובטוח יותר.

מורן: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: בהחלט שיח מכבד, זו השאיפה של כולנו.

יוסף ג'בארין: אחרונת הדוברים ריהאם אנדריה, רכזת בבית חם לנערות במצוקה.

קריאה: שלום לכולם.

קריאה: אני המנהלת ואני אשמח אם ריהאם תציג את עצמה.

קריאה: תודה לאדוני יושב ראש הוועדה על רשות הדיבור.

קריאה: אנחנו מודות לך.

קריאה: אנחנו עמותה שפועלת לצמצום פערים חברתיים.

קריאה: אחת התוכניות שאנחנו מפעילים בעמותה, בתים חמים לנערות במצוקה מהגילים 13 עד 18.

קריאה: אני לא ארחיב הרבה על התוכנית אבל חשוב לנו להביא את הקושי של הנערות שאנחנו מלוות אותן בצפון הארץ.

קריאה: אנחנו בבתים החמים, הדבר העיקרי שלנו הוא לתת קום לנערות שלנו שעוברות הרבה מקרים של התעללות.

קריאה: אחד ממקרי ההתעללות שהן חוות זאת התעללות ברשתות החברתיות שהיא רחבה מאוד גם בגלל המראה שלהם, מראה חיצוני, מבנה הגוף שלהן, בגלל המצב החברתי שהן נמצאות בו.

קריאה: הבעיה הגדולה היא שהנערות של היום שהן גם נערות מהחברה הערבית, שהן גם נערות וגם במצב סוציו אקונומי נמוך.

קריאה: זה גורם לנערות להיות מושתקות ולא לפנות למוקד 105 ולא לפנות לעזרה כי ברגע שהן עוברות איזושהי פגיעה מינית ברשתות החברתיות, במקום שהן יהיו הנפגעות, הן הופכות לאשמות בחברה הערבית והופכות לאשמות גם בתוך המשפחה, דבר שגורם לנערות שלנו להיות יותר מופנמות, יותר פוגעות בעצמן, לפעמים מדרדרות לזנות כי הן עוברות מסכת של איומים לגבי תשלומים כדי לא להפיץ את התמונות שלהן ולא להפיץ את הסרטונים.

קריאה: ריהאם תרחיב מה קורה עם הנערות והסבל שנגרם להן ברשתות החברתיות.

קריאה: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור לריהאם רציתי להדגיש שבכל התוכניות ששמענו שהן באמת גאווה גדולה, אבל חשוב לבנות תוכנית שהיא ספציפית לטיפול בפגיעות מיניות ברשתות החברתיות.

קריאה: נכון שיש תוכנית לטיפול ברשתות החברתיות ויש תוכנית לטיפול בפגיעות מיניות, אבל ברגע שנערה עוברת פגיעה מינית, לפחות יש לה את השליטה למי היא מספרת ולמי היא לא מספרת, אבל ברגע שהיא עוברת פגיעה מינית ברשתות חברתיות, היא מאבדת כל שליטה.

קריאה: היא לא יודעת מי מפיץ את התמונה שלה ויש אובדן מתמשך כי לא יודעים מתי זה נפסק.

יוסף ג'בארין: אנחנו לא שומעים אותך כל כך טוב.

קריאה: אנחנו מציעים העלאת מודעות בקרב הקהילה, קודם לשנות את התפיסה כלפי נערות שעוברות בריונות מינית ברשתות חברתיות מהמקום של אשמה למקום של נפגעת.

קריאה: הקהילה צריכה להיות לצד הנערה הפגועה ולא לפגוע בה עוד יותר בעוד מעגלי אלימות.

קריאה: אני אשמח אם ריהאם תסביר בדקה אחת מה בדיוק עוברות הנערות בחברה הערבית.

ריהאם אנדריה: אני עובדת סוציאלית.

ריהאם אנדריה: מאוד חשוב לי להשמיע את הקול של הנערות שלי שאני מלווה אחרי שאני עובדת במשך ארבע שנים בתחום נערות בסיכון.

ריהאם אנדריה: חשוב לי לציין שהרשתות החברתיות זה משהו מאוד מורכב אבל אני אדגיש את העניין של פגיעות מיניות נגד הנערות.

ריהאם אנדריה: אני עובדת עם נערות עם חסך רגשי, שהן עוברות כל מיני שינויים, עם חוסר שייכות, כל מיני מורכבויות במיוחד של גיל ההתבגרות.

ריהאם אנדריה: ליוויתי מקרים.

ריהאם אנדריה: אחד המקרים שליוויתי שהיה מאוד קשה, מישהי עם חסך רגשי מאוד קשה התחברה עם בחור דרך האינסטגרם ולאט לאט ווטסאפ, לאט לאט תמונות, לאט לאט סרטונים ובסופו של דבר האימא גילתה את זה ואז הבחור התחיל לאיים שאם הלא לא תעביר סכום כסף מסוים, הוא יפרסם את התמונות ואת הסרטונים.

ריהאם אנדריה: התחושה הזו של חוסר שליטה על היכן שנמצאים הסרטונים והתמונות שלי, של מי שהבטיח לי שיתחתן אתי, שיבוא אלינו, שהוא רציני בקשר והנה מה שהוא עושה.

ריהאם אנדריה: אתה מבין שבחברה הערבית זה נורא קשה, במיוחד במקומות מסוימים.

ריהאם אנדריה: במקרה הזה זה הועבר אלי וטיפלנו במקרה.

ריהאם אנדריה: אני בטוחה שיש המון מקרים שנערות נתקלות בזה.

ריהאם אנדריה: אני מקבלת בבית חם.

ריהאם אנדריה: המון נערות מקבלות תמונות של אברי מין, של סרטונים ולא בהכרח את רוצות לראות את זה.

ריהאם אנדריה: מה ההבדל בין המצב הזה לבין פגיעה מינית, לבין הטרדה, לבין אונס?

ריהאם אנדריה: אין הבדל.

ריהאם אנדריה: אני חושבת שהתופעה הולכת ומחמירה עוד יותר עם כל חוסר הגבולות שברשתות החברתיות.

ריהאם אנדריה: צריך לשים גבולות.

ריהאם אנדריה: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: אין ספק שזה אחד הנושאים החשובים בתחום פעילותו של המוקד.

יוסף ג'בארין: אני מציע שאולי מהניסיון שלכם בעמותה, להציג את הנושא הזה בפני האחראים על המוקד ואז אפשר אולי גם להתייעץ בסוג ההסברה הנדרשת, הקמפיין הנדרש, בעיקר בקרב נערות סביב הסוגיות המאוד חשובות שאתן מעלות.

יוסף ג'בארין: אני מזמין אתכן ליצור קשר גם עם הנהלת המוקד שהם כאן ושומעים אתכן, ואז להחליף רעיונות, איך אפשר לקדם את ההתמודדות עם הסוגיה הזאת.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכן, תודה רבה לכל המשתתפים.

יוסף ג'בארין: אני מסכם בקצרה את הדיון.

יוסף ג'בארין: הוועדה מבקשת לקבל פילוח של הנתונים בנוגע פניות למוקד 105, פילוח שלא שמענו, אולי גם לגבי סוג הפניות, הנשואים הפליליים שעלו, סוגיית הבריונות הגזענית בתוך הרשת וגם אולי מי האוכלוסייה הפונה, בחתך של אוכלוסיות ייחודיות, לענייננו אולי האוכלוסייה היהודית והערבית.

יוסף ג'בארין: מעניין גם מה קורה עם האוכלוסייה החרדית והאם היא פונה למוקד.

יוסף ג'בארין: עלה הנושא של הצורך בהבטחת משרת יועצים חינוכיים במשרה מלאה בחטיבות הביניים, בהתחשב בנתונים שעלו והשכיחות של התלונות בקרב הגיל הזה, 11 עד 15.

יוסף ג'בארין: הוועדה שמעה גם את התוכנית המרשימה של עיריית אילת וכמובן מברכת על התוכנית הזאת ומציעה אולי להעביר אותה לרשויות אחרות.

יוסף ג'בארין: הוועדה מדגישה את חשיבות הנגישות הלשונית של מוקד 105 והצורך לאייש את המוקד במוקדנים דוברי שפה ערבית ושפות נוספות, לפי הצורך.

יוסף ג'בארין: הוועדה מאוד ממליצה להגביר את הקמפיין שמיועד לאוכלוסייה בכלל ולאוכלוסיות ייחודיות לגבי התמיכה של המוקד והשירותים שאפשר לקבל בו.

יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת למשרד החינוך, למועצה להשכלה גבוהה, לשקול הכללת קורסי חובה בנושא הזה, בתהליך הכשרת מורים.

יוסף ג'בארין: הוועדה קוראת לכל השותפים במוקד להתאים את פעילות המניעה וההסברה גם לתקופה המיוחדת הזאת, תקופת הקורונה, בהתחשב בהגברת מספר הפניות בתקופה הזאת וכן בזמן הממושך שבני נוער מבלים מול המחשבים וברשתות האינטרנט.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולם על הדיון החשוב.

יוסף ג'בארין: זה דיון ראשון מקיף על המוקד הזה כשנתיים לאחר הקמתו.

יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח גם לקיים דיון מעקב ונשמח גם לקבל עדכונים על פעילות המוקד.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולם.

יוסף ג'בארין: אני נועל את הישיבה.