הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 27, 2020-07-20 11:30

עפר שלח: בוקר טוב לכולם.

עפר שלח: אנחנו מקדישים את הדיון היום לענף ההיי-טק, ענף שמצד אחד מהווה חלק גדול מאוד בייצוא הישראלי, ומצד שני יש איזו תחושה גם ציבורית שההיי-טק מסודר.

עפר שלח: ההנחה היא שההיי-טק הישראלי מסודר וכאילו שהוא אקסטריטוריאלי לחיים הישראלים בכלל.

עפר שלח: זה ענף שמתנהל לפי שעון קליפורניה והכסף שלו בא ממקורות זרים והמשכורות בו גבוהות ואנשים מובטחים.

עפר שלח: אבל האמת היא שברגיל, וזה יעלה מן הסתם מהדוח שאתם תציגו, הוא עומד על רגליים שלא ברור – חלקן לפחות נמצאות בסכנה מסוימת גם בימים כתיקונים על אחת כמה וכמה בעידן הקורונה, אולי לא בגלל המגפה עצמה כמו בגלל העובדה שכל העולם של ההשקעות בהיי-טק הוא עולם גלובלי.

עפר שלח: וכשה

עפר שלח: כלכלה הגלובלית עומדת להיכנס או כבר נכנסה לעידן של מיתון, יש שאלה עד כמה הדבר הזה ישפיע גם על הנכונות להשקעות, גם על הנכונות לרכישות בישראל וכן הלאה.

עפר שלח: אנחנו יוצאים מתוך דוח מבקר המדינה שעוסק בהבטחת היתרון והחדשנות הטכנולוגיים של המשק הישראלי.

עפר שלח: אני אגיד על זה כמה מילים.

עפר שלח: יתרון וחדשנות הם לאו דווקא בענף ההיי-טק.

עפר שלח: אנחנו צריכים שיהיו לנו יתרון וחדשנות בכל דבר שאנחנו עושים, בין אם זה בחקלאות ובין אם זה בתעשייה, תעשייה מסורתית.

עפר שלח: וכל זה צריך להיות מבוסס גם על חשיבה חדשנית וגם על טכנולוגיה חדשנית, כי בסופו של דבר, זה מה שמניע את המשק הישראלי.

עפר שלח: אנחנו אף פעם לא נהיה יותר זולים ממדינות אחרות בכוח האדם שלנו, וטוב שכך.

עפר שלח: תמיד יהיו לנו החסרונות של ישראל כמדינת אי, שיש חסרונות תעבורתיים בלייצא ממנה, ותמיד נוכל להתגבר על זה אך ורק באמצעות חדשנות ויתרונות יחסיים.

עפר שלח: אז בהמשך אנחנו באמת נתמקד בהתמודדות ענף ההיי-טק עם משבר הקורונה גם עכשיו וגם במבט עתידי.

עפר שלח: אנחנו נפתח עכשיו עם הצגת הדוח, בבקשה.

דוד בר: בוקר טוב, כבוד היושב-ראש.

דוד בר: לתעשיית ההיי-טק הישראלית יש השפעה גדולה על כלכלת מדינת ישראל, על תעסוקה איכותית וכן על חוסנה.

דוד בר: ההישגים של תעשיית ההיי-טק והיקף המו״פ המבוצע במדינה הקנו לישראל מעמד של מדינה מובילה בעולם בחדשנות וביכולות הטכנולוגיות – אומת הסטארט-אפ.

דוד בר: ממשלות ישראל השקיעו בענף ההיי-טק תקציבים ניכרים, אולם אלה הלכו ופחתו עם השנים, ואת מקומם תפסו השקעות של משקיעים עסקיים, שחלק ניכר מהם זרים.

דוד בר: הביקורת שפורסמה השנה, נעשתה כמובן לפני משבר הקורונה, והסתיימה במרץ 2019.

דוד בר: הביקורת מצביעה על פערים בתחומים שונים אשר עלולים להביא לאיבוד היתרון של ישראל בזירה הטכנולוגית ולהקשות על תעשיית ההיי-טק להתמודד עם אתגרי העתיד.

דוד בר: וכן היא מצביעה על פערים ברמת החדשנות בין המרכז לפריפריה ובין מגזרים וענפים במשק.

דוד בר: הדוח שם דגש על מספר נושאים, ובין היתר: קביעת יעדים ארוכי טווח ברמה הלאומית, תוך ניתוח המגמות העתידיות הדורשות ריכוז משאבים; הכשרת כוח אדם איכותי ומיומן; מיצוי מרבי של פוטנציאל כוח האדם בקרב אוכלוסיות הנמצאות בתת-ייצוג בענף ההיי-טק; הרחבת מקורות המימון של הענף; לעודד השקעה במו׳׳פ, בענפי התעשייה המסורתית ובענפי המסחר והשירותים, ששם יש גם פערים גדולים.

דוד בר: על הממשלה להבטיח שיתוף פעולה מלא בין כל הגופים הנוגעים בדבר.

דוד בר: לשם כך ישנה חשיבות לקיומו של גוף בעל ראייה רחבה, יכולת תכלול וסמכויות לאיגום משאבים, אשר יבחן את השינויים העולמיים והשפעתם על הטכנולוגיה העילית הישראלית, יפעל לגבש אסטרטגיה ארוכת טווח ויציע כלים מתאימים כדי לשמר את היתרון הטכנולוגי של ישראל.

דוד בר: להלן מצגת מרכזת שתוצג על ידי סגן מנהל האגף, מר נתן שטיבלמן, שהיה אחד מעורכי הביקורת.

נתן שטיבלמן: כמו שנאמר כאן, תעשיית ההיי-טק מעסיקה כ-290,000 מועסקים שהם כ-8.3% מכלל המועסקים.

עפר שלח: נתן, אני מבקש.

עפר שלח: אני מעיר את זה כהערה כללית.

עפר שלח: אנחנו במסגרות זמן מאוד קצרות.

עפר שלח: כל הנתונים שאתם מראים הם חשובים.

עפר שלח: אני חס וחלילה לא מזלזל בעבודה.

עפר שלח: אבל אנחנו צריכים להתקדם עם הדבר הזה.

עפר שלח: אתם לא יכולים לבוא לפה עם מצגת של 25 שקפים.

עפר שלח: זה פשוט אף פעם לא יהיה לנו זמן להציג אותו.

עפר שלח: אז אני מבקש לנקודות המצגת.

נתן שטיבלמן: אני אקצר.

נתן שטיבלמן: הנקודות האלה מוצגות במצגת.

נתן שטיבלמן: בדף השני יש את הגרף שמראה את ההשקעות של המדינה.

נתן שטיבלמן: אנחנו רואים שאמנם ישראל היא מספר אחת באחוז השקעה מהתמ"ג יחסית לשאר המדינות, אבל ההשקעה היא פחות או יותר קבוע ב-20 השנים האחרונות כשבמדינות אחרות אחוז ההשקעה הולך וגדל.

נתן שטיבלמן: בעמוד השלישי יש גרף שמתאר את ההשקעות הזרות בהיי-טק.

נתן שטיבלמן: עם השנים השקעות הזרות הלכו והתרחבו.

נתן שטיבלמן: השקעות הזרות זה דבר מבורך.

נתן שטיבלמן: אבל בימים של משבר, שינויים בכלכלה העולמית, רגולציה בעולם, שינויים במיסוי בארצות הברית, גם השקעות הזרות עלולות להיות מושפעות.

נתן שטיבלמן: הגופים המוסדיים בישראל משקיעים בסך הכול פחות מ-0.3% בענף ההיי-טק.

נתן שטיבלמן: המדינה זיהתה את הבעיה וניסתה בכלים שונים להרחיב את השקעות של הגופים המוסדיים, אולם הפעולות שנעשו על ידי הממשלה לא השיגו את המטרות בשלב זה.

נתן שטיבלמן: הקשר בין האקדמיה לתעשיית ההיי-טק – האוניברסיטאות ובתי חולים בישראל מחזיקים בקניין רוחני רחב.

נתן שטיבלמן: אולם, נכון לשנת 2017 נחתמו הסכמים בתעשיות ההיי-טק רק בנוגע ל-6% הפטנטים הרשומים, רק פחות מ-1% מהפטנטים הבשילו לכדי חברות הזנק של ממש.

נתן שטיבלמן: טרם גובשה תוכנית ישימה אשר תגשר בין המחקר הבסיסי ליישומי ותביא למיצוי הידע אשר נוצר במחקרים של האקדמיה ובמערכת הבריאות.

נתן שטיבלמן: פיתוח "חברות שלמות" – בעמוד 10 יש מחזור החיים של חברת ההיי-טק.

נתן שטיבלמן: כמו שאנחנו רואים, בין סטארט-אפ לצמיחה בוגרת, יש את עמק המוות שאותו לא צולחות לא מעט חברות.

נתן שטיבלמן: רשות ההשקעות בשיתוף רשות החדשנות גיבשו מסלול לעידוד השקעות במסגרת חוק השקעות הון לסיוע לחברות ההזנק המעוניינות לעבור לשלב הייצור.

נתן שטיבלמן: במועד סיום הביקורת קיבלו רק שתי חברות מענקים בסכום כולל של 14 מיליון שקל.

נתן שטיבלמן: יש להמשיך ולבחון באופן תדיר את הסיבות למיעוט חברות ההזנק המתפתחות לחברות שלמות הפועלות בארץ ואת הפעולות שניתן לנקוט כדי להקטין את היקפה של תופעה זו.

נתן שטיבלמן: מו"פ בתעשייה המסורתית –בשנים האחרונות ניתן לזהות פערים ניכרים בפריון בין ענפי המשק עתירי הטכנולוגיה לבין התעשייה המסורתית.

נתן שטיבלמן: הסיבות לכך הן: תהליכי גלובליזציה וההשקעה הנמוכה של תעשייה המסורתית במו"פ.

נתן שטיבלמן: בעמוד 13 אנחנו רואים גרף שמתאר את ערך המוסף הגולמי בתעשייה המסורתית לעומת תעשיית ההיי-טק.

נתן שטיבלמן: אם בתעשיית ההיי-טק אנחנו עומדים כ-63 דולר, התעשייה המסורתית לא עוברת על ה-40 דולר.

נתן שטיבלמן: יש גם פער בינינו לבין מדינות OECD.

נתן שטיבלמן: מה שמביא בסופו של דבר לצמצום עם השנים בתעשיות החדשות שקמות בישראל, המסורתיות והעברת יותר ויותר פעילות לחו"ל.

נתן שטיבלמן: בשנת 2018 פנו כ-246 פרויקטים של מו"פ בתעשייה המסורתית וקיבלו סכום כולל של 125 מיליון ש"ח.

נתן שטיבלמן: גם לרשות ההשקעות יש מסלול דומה ושם השקיעו ב-2018 כ-52 מיליון ש"ח ו-40 מיליון ש"ח בשנים 2019 ו-2021.

נתן שטיבלמן: אבל בשני מסלולים מדווחים על היענות מאוד נמוכה מצד התעשיות.

נתן שטיבלמן: כמובן יש להמשיך ולפעול ולבדוק למה התעשיות לא מגיעות לקבל סיוע ולפתח את המו"פ בתעשיות המסורתיות.

נתן שטיבלמן: הטמעת מו"פ בענפי המסחר.

נתן שטיבלמן: המצב שם עוד יותר, אפשר להגיד, גרוע.

נתן שטיבלמן: יש הרבה מועסקים בתעשיות ובמסחר.

נתן שטיבלמן: בפועל בענף הזה כמעט ולא משקיעים במו"פ.

נתן שטיבלמן: רשות החדשנות טרם החליטה על תוכנית פעולה לקידום מו"פ בתחום המסחר.

נתן שטיבלמן: על הרשות לבחון את אפיקי הסיוע האפשריים להטמעת מו"פ בענפי המסחר ולוודא כי הפעולות להרחבת המו"פ בענפי המסחר מתואמות עם גורמים אחרים בממשלה.

נתן שטיבלמן: ייצוג אוכלוסיות שונות בענף ההיי-טק – רוב המועסקים בענף הם גברים יהודים.

נתן שטיבלמן: יש ייצוג לנשים, אבל גם הן בתת-ייצוג יחסית לחלקן באוכלוסייה.

נתן שטיבלמן: אוכלוסיות של חרדים וערבים כמעט ולא מיוצגות בענף.

נתן שטיבלמן: אנחנו רואים את המספרים.

נתן שטיבלמן: בשנים 2014 עד 2018 פנו יזמים חרדים לרשות החדשנות, בסך הכול כ-166 פניות מתוך יותר מ-2,200.

נתן שטיבלמן: כ-7% מכלל הפניות.

סונדוס סאלח: חרדים וערבים.

נתן שטיבלמן: כן.

נתן שטיבלמן: 38% קיבלו סיוע של ממש.

נתן שטיבלמן: להשתלבות מיטבית בתעשיית ההיי-טק נדרשות השכלה והכשרה מתאימות, אולם לאוכלוסיות שונות בחברה הישראלית חסרה המיומנות הבסיסית הנדרשת כדי להשתלב בתעשייה זו.

נתן שטיבלמן: זה על סמך דוח גם של OECD.

נתן שטיבלמן: עד לשינוי ממשי של מצב זה, מוצע למפות את התחומים הטכנולוגיים שבהם יהיה ניתן לשלב את אוכלוסיות החרדים והערבים בתעסוקה איכותית, על מנת שיוכלו להשתתף בתהליכי החדשנות ולחזקם.

נתן שטיבלמן: ראייה אסטרטגית – מלבד רשות החדשנות והמדען הראשי, יש גופים אחרים שהוקנו להם על פי חוק או החלטות ממשלה סמכויות ייעוץ לממשלה בנושאים הקשורים למו"פ, מדע וטכנולוגיה.

נתן שטיבלמן: חוק המו"פ שונה לפני מספר שנים כדי לאפשר לרשות החדשנות לתת מענה מהיר ויעיל לאתגרים העומדים בפני ענף ההיי-טק ולכשלי השוק בענף זה.

נתן שטיבלמן: אולם קיימים תחומים רבים שרשות החדשנות אינה יכולה להיות הגוף המוביל בפתרון כשלי השוק ונדרש לכך שיתוף פעולה בין גופים ומשרדים שונים.

נתן שטיבלמן: כמו כן, אנחנו מציינים שאין גוף ממשלתי מרכזי בעל ראייה רחבה הבוחן את האתגרים העומדים בפני תעשיית ההיי-טק ופועל לגיבוש אסטרטגיה ארוכת טווח.

נתן שטיבלמן: יש לתת סמכויות ומשאבים לגוף הממשלתי כאמור, הנחוצים לו לקידום המדיניות ושיתופי פעולה עם גורמים אחרים של הממשלה.

נתן שטיבלמן: לסיכום, יש להרחיב את היקף המו"פ וקידום החדשנות בתעשייה המסורתית.

נתן שטיבלמן: יש לפעול להגברת התעסוקה של האוכלוסייה הערבית והחרדית בתעשיית ההיי-טק.

נתן שטיבלמן: יש לבחון מענה למקרה שיצומצמו ההשקעות הזרות בענף.

נתן שטיבלמן: יש לשקול להטיל אחריות על גוף ממשלתי מרכזי בעל ראייה רחבה שיבחן את האתגרים העומדים לפני תעשיית ההיי-טק בישראל.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני חושב שמיציתם באמת את הסוגיות והאתגרים שעומדים בפני ענף ההיי-טק, אם אנחנו הולכים להמשיך את הצמיחה שלו ולהגדיל כמובן את כמות המועסקים בו.

עפר שלח: וזה בימים כתיקונם.

עפר שלח: כי למשל הנקודה השלישית שאתם נותנים פה בסיכום: למקרה שיצומצמו ההשקעות הזרות – זה משבר שאנחנו יכולים לעמוד בפניו כבר בימים האלה.

עפר שלח: אנחנו נתחיל את הדיון.

עפר שלח: ואני רוצה להתחיל אותו מרמת השטח.

עפר שלח: אני רוצה להעלות את דב מורן, בבקשה.

קריאה: עוד לא מחובר.

עפר שלח: לא?

עפר שלח: אז תעלו את איל ולדמן, בבקשה.

עפר שלח: בוקר טוב.

איל ולדמן: היי, בוקר טוב.

עפר שלח: אתה המנכ"ל והבעלים לשעבר, נכון?

עפר שלח: אחרי האקזיט, אתה כבר לא הבעלים של חברת מלאנוקס.

עפר שלח: אני רוצה באמת את ההתייחסות שלך קודם כול באופן הכללי למה ששמעת כאן, כולל הסוגיות, למשל, של תעסוקה.

עפר שלח: אני יודע שמלאנוקס שמה דגש על העסקת, למשל, עובדים ערבים, גם ישראלים וגם פלסטינים.

עפר שלח: יש לכם פרויקטים מסוימים.

עפר שלח: אבל כל שלל הנקודות האלה, ושוב, בהיבט המצב הנוכחי שאנחנו נמצאים בו.

עפר שלח: גם אם אנחנו נמצאים בסכנה באמת של צמצום ההשקעות במשק הישראלי.

עפר שלח: גם מה אנחנו צריכים לעשות כדי להרחיב את הבסיס שעליו ההיי-טק עומד.

עפר שלח: בבקשה.

איל ולדמן: קודם כול, תודה ובוקר טוב.

איל ולדמן: כן מלאנוקס, אני לא יודע אם היא ייחודית, אבל אני אתן כמה נתונים.

איל ולדמן: מלאנוקס, שהיום היא Nvidia, מנתה 3,200 עובדים בשלב המכירה ב-34 מדינות, כאשר הרוב נמצאים בישראל.

איל ולדמן: מתוך העובדים בישראל, סדר גודל של 10% היו עובדים ערבים ישראלים שעבדו, דרך אגב, לא רק בצפון, אלא ברוב מרכזי הפיתוח של מלאנוקס בישראל.

איל ולדמן: ומעבר לזה, יש לנו בערך בין 150 ל-180 עובדים ברשות הפלסטינית, גם ברוואבי, חברון, שכם.

איל ולדמן: ואני חושב שאנחנו החברה הישראלית היחידה שיש לה גם כ-20 עובדים בעזה, שאנחנו גאים בזה וממשיכים לגדול גם בעזה.

איל ולדמן: זה מבחינת הנתונים.

איל ולדמן: יש לנו גם עובדות חרדיות וגם מספר קטן של מהנדסים חרדים, אבל יותר עובדות חרדיות שהשתלבו בחברה בצורה מאוד טובה וגם הגיעו לתפקידי ניהול של צוותים במלאנוקס, ואנחנו מאוד גאים בזה.

איל ולדמן: ואני אתן מספר הבחנות שלדעתי אני רואה אותם לפני, בפוסט קורונה, אבל אני חושב שהם תקפים גם היום.

איל ולדמן: אני חושב שהדבר הראשון, המדינה צריכה להמשיך לדאוג לתשתית של חינוך טכנולוגי מאוד גבוה.

איל ולדמן: אני רואה היום ששר, אני אפילו לא זוכר איך קוראים לזה, שר הטכנולוגיה, שר ההשכלה הגבוהה או שר המדע, מנסה להפנות משאבים - - -

עפר שלח: דיברת, לדעתי, על שלושה שרים שונים פשוט, איל.

איל ולדמן: אני לא יודע.

עפר שלח: כי יש השכלה ויש מדע וטכנולוגיה.

איל ולדמן: אני יודע שיש כמה שרים, אבל אני לא יודע איזה שר אחראי על ההשכלה הגבוהה בממשלה הזאת.

איל ולדמן: אז אולי אתה יכול להעיר את עינינו.

עפר שלח: השר אלקין.

איל ולדמן: כן.

איל ולדמן: אבל איך הוא נקרא?

איל ולדמן: השר למה?

עפר שלח: הוא השר להשכלה הגבוהה ולמים.

איל ולדמן: אוקיי.

איל ולדמן: אז השר להשכלה גבוהה ולמים, אני רואה שלפחות לפי מה שאני קורא בעיתונות, מנסה להפנות פחות משאבים לחמש האוניברסיטאות, שלדעתי הן הטובות והמובילות בישראל ואולי גם בעולם, לטובת מרכזי לימוד או מכללות אחרות.

איל ולדמן: ואני חושב שזה יכול להיות בעתיד בכי לדורות.

איל ולדמן: כי חשוב מאוד להמשיך להעצים את ההצטיינות של המוסדות הכי טובים אצלנו, אם זה מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, הטכניון, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן גוריון ואוניברסיטת בר אילן.

עפר שלח: איל, בוא שנייה ננסה לפרק את זה.

עפר שלח: אפילו אם אתה יכול להגיד, אני לא יודע.

עפר שלח: אתם עוד מגייסים בישראל?

איל ולדמן: אנחנו ממשיכים לגייס בישראל.

עפר שלח: כשאתם מגייסים, אתם מגייסים יותר בוגרי אוניברסיטאות, יותר בוגרי יחידות צבאיות שיש להם הקשר היי-טקי, כמו 8200 או 81 או ממר"ם או כאלה?

עפר שלח: או יותר אנשים, נגיד ממגזרים כמו, למשל, חרדים וערבים ששם אתם צריכים לעשות להם סוג של On the job training?

עפר שלח: איך זה מחולק אצלכם?

איל ולדמן: דרך אגב, אנחנו מגייסים, לדעתי, מרוב המגזרים שציינת, אבל עיקר הגיוס של החבר'ה המצוינים שלדעתי יגרמו להבדל יהיו מהאוניברסיטאות המובילות בישראל.

איל ולדמן: הם אלה שיעשו את הבדל ויתנו לחברות הישראליות את היתרון הטכנולוגי שאנחנו מחפשים, אם זה טכניון או האוניברסיטה העברית, מכון ויצמן, אוניברסיטת תל אביב ואוניברסיטת בן גוריון בבאר שבע הן האוניברסיטאות המובילות, גם בר אילן.

איל ולדמן: והן אלה שהבוגרים שלהן ייתנו לנו את היתרון הטכנולוגי לעומת המתחרים.

איל ולדמן: מעבר לזה, ברשות הפלסטינית אנחנו מגייסים מהנדסים שלמדו ברשות הפלסטינית או במקומות אחרים בעולם.

איל ולדמן: ולהם אנחנו עושים on the job training כדי שיגיעו לרמה הנאותה ומגיעים לזה מאוד מהר.

איל ולדמן: ובנוסף, אנחנו גם מגייס מהמכללות השונות בישראל.

איל ולדמן: גם אותם להם אנחנו עושים חינוך או אימון תוך כדי עבודה כדי להגיע לרמה שאנחנו רוצים שהם יגיעו.

איל ולדמן: אבל התחום הראשון הוא התחום של החינוך, שאני חושב שמאוד מאוד חשוב שהמדינה תמשיך להשקיע בחינוך המעולה.

איל ולדמן: המצוינות היא מילת המפתח.

איל ולדמן: אם אנחנו נלך לבינוניות ובמקום להשקיע במוסדות הכי טובים ואותם למשוך למעלה, נשקיע במוסדות בינוניים או טובים אבל פחות טובים, אנחנו נמשוך את כל החינוך הטכנולוגי של ישראל כלפי מטה.

איל ולדמן: לדעתי, זה בכי לדורות.

איל ולדמן: צריך לקחת אותם ולמשוך אותם עוד יותר גבוה.

איל ולדמן: גם את אלה שלמטה צריך להרים.

איל ולדמן: אבל חייבים בתחום הטכנולוגי לדאוג למצוינות כלפי מעלה.

איל ולדמן: זה דבר ראשון.

איל ולדמן: הדבר השני שאני חושב שצריך לדאוג לו הוא שילוב, כמובן, של החרדים.

איל ולדמן: ודורשים מאיתנו לתרום לא מעט לסיפור הזה.

איל ולדמן: ואנחנו תורמים.

איל ולדמן: ואני חושב שהמדינה צריכה לקחת על עצמה, שלא רק הגופים הפרטיים יתרמו לחינוך החרדי.

איל ולדמן: ולהביא לא רק נשים, אלא גם גברים חרדים לעבוד.

איל ולדמן: אני חושב שאז הם עובדים עם משכרות אצלנו של עשרים ומשהו אלף שקל.

איל ולדמן: למשפחה חרדית זה עושה הבדל גם אצלם, וכמובן גם אצלנו.

איל ולדמן: בחברה החרדית יש המון גאונים, המון המון גאונים.

איל ולדמן: הנקודה היא שהם כולם לומדים תורה, ואני, חס וחלילה, לא מזלזל בזה, ואני חושב שזה חשוב.

איל ולדמן: אבל אני חושב שאם נוכל להביא הגאונים האלה גם ללמוד תורה אבל גם ללמוד אנגלית, מתמטיקה, פיזיקה – אני חושב שזו המדינה היחידה בעולם שמתקציב המדינה משלמים למוסדות חינוך שלא לומדים את מקצועות הליבה.

איל ולדמן: פה אנחנו פשוט יורים לעצמנו כדור ברגל.

איל ולדמן: אתה מוציא המון כסף על מוסדות שאתה יודע שאחר כך האנשים האלה לא יהיו פרודוקטיביים ברמה של הטכנולוגיה.

עפר שלח: אני רוצה לבדוק תדמית מול מציאות גם בעניין הזה.

עפר שלח: התדמית שיש לאדם ממוצע היא שגברים כמעט לא תמצא, בגלל הסיבות שאתה מדבר עליהן, ונשים חרדיות מועסקות בדרך כלל על ריצפת ייצור נמוכה יחסית.

עפר שלח: זה נכון?

איל ולדמן: אז לא.

איל ולדמן: אצלנו הנשים החרדיות משתלבות בתפקידים מובילים.

איל ולדמן: הן חכמות מעין כמוהן.

איל ולדמן: הן מעולות.

איל ולדמן: יש להן פוטנציאל מדהים.

איל ולדמן: ואנחנו מנצלים את החרדיות.

איל ולדמן: אני אמרתי קודם.

איל ולדמן: יש לנו כבר מנהלות צוותים חרדיות.

איל ולדמן: אנחנו פתחנו את המשרדים לאפשר את כל המגבלות.

איל ולדמן: אין ייחוד.

איל ולדמן: הורדנו דלות כמו שצריך.

איל ולדמן: אצלנו הכול כשר.

איל ולדמן: דאגנו שכל התנאים יתאימו לסביבה חרדית בכל האתרים שלנו בישראל, ויש לנו כאלה לפחות שמונה אם לא תשעה אתרים בישראל.

איל ולדמן: אז אנחנו מקבלים חרדיות.

איל ולדמן: הן כוח עבודה מעולה, נאמן, מדהים.

איל ולדמן: אנחנו מתגמלים אותן בצורה טובה.

איל ולדמן: דרך אגב, הן עשו מאות אלפי דולרים אם לא מיליוני דולרים מה-equities, מהמניות של מלאנוקס בזמן המכירה.

איל ולדמן: ואנחנו מאוד גאים בזה.

איל ולדמן: צריך להתמקד במגזר החרדי ולדאוג שלחינוך שם ייכנסו מקצועות הליבה גם בישיבות וגם במקומות כאלה.

איל ולדמן: והתקציב של המדינה שהולך רק לחינוך שלא כולל מקצועות ליבה, צריך באיזשהו מקום להתחיל להצטמצם ולדאוג שהחרדים – הם גם בוכים על זה אחר כך לדורות.

איל ולדמן: ואני רואה את זה בכל מיני מקומות.

איל ולדמן: אז צריך לדאוג לזה.

איל ולדמן: המגזר הבא זה המגזר הערבי שאנחנו רואים אותם הולכים יותר לתחום של רוקחות ורפואה.

איל ולדמן: אני חושב שאם היינו יכולים לקחת ולהפנות אותם, ולהתוות את החינוך במגזר הערבי ולתת להם דוגמאות של הליכה לחינוך הטכנולוגי, זה היה לנו מאוד טוב.

עפר שלח: המכשול שם הוא מה?

עפר שלח: זאת אומרת, בוגר התיכון הערבי בישראל הוא נופל בהכשרה שהוא קיבל, לא בכישוריו.

עפר שלח: בכישוריו בטוח שלא.

עפר שלח: אבל בהכשרה שהוא קיבל נופל מבוגר התיכון היהודי?

עפר שלח: או שיש פחות תיכונים מצטיינים?

עפר שלח: וכמובן אלמנט הצבא, אבל איפה הכשל?

איל ולדמן: אני חושב שזה עניין של דוגמה אישית ומה שהם רואים.

איל ולדמן: המצליחים במגזר הערבי הם אלה שהלכו לרפואה ואלה שהלכו לרוקחות.

איל ולדמן: ואנחנו בתור חברות טכנולוגיות ישראליות פחות מביאים דוגמאות של הצלחות של בוגרים ערבים.

איל ולדמן: ואצלנו יש ערבים שמנהלים פעילויות.

איל ולדמן: אני חושב שאנחנו די מצליחים בסיפור הזה.

איל ולדמן: לעודד את האוכלוסייה הערבית, ולא רק הערבית, וגם הדרוזית.

איל ולדמן: בעקבות הנפילה של סגן אלוף מ', מלאנוקס מתעסקת עכשיו בקהילה הדרוזית וגם הצ'רקסית.

איל ולדמן: להביא אותם למסלול לימוד טכנולוגי.

איל ולדמן: וגם את הבדואים בנגב.

איל ולדמן: יש את היישום של ההשקעה החברתית, שם אני תרמתי, לא מלאנוקס, כחצי מיליון, אני לא זוכר אם זה שקל או דולר, אבל תרמנו שם כדי שהמגזר הבדואי ברהט יקצה יותר ללימוד טכנולוגי.

איל ולדמן: אבל אני חושב שאנחנו צריכים להכווין את המגזר לא רק החרדי, אלא גם הערבי ולהביא לשם דוגמאות של הצלחה טכנולוגית.

איל ולדמן: החברות הטכנולוגיות יכולות ליהנות כמו שאנחנו נהנים מ-10% עובדים ערבים.

איל ולדמן: הם מעולים.

איל ולדמן: הם טובים.

איל ולדמן: הם תורמים.

איל ולדמן: וזה חבר מביא חבר.

איל ולדמן: וזה דבר שהוא טוב לנו.

איל ולדמן: ואם נדאג לזה, אז זה בתחום החינוך.

איל ולדמן: בתחום ההשקעה, כמו שראיתם בגרפים שהוצגו קודם, עיקר ההשקעה בטכנולוגיה, בהיי-טק הישראלי, בא מחו"ל.

איל ולדמן: אנחנו צריכים לדאוג לכך שלמשקיעים יהיה כדאי להשקיע בישראל, בחברות הישראליות.

איל ולדמן: אני אומר עוד פעם, זה לא רק משקיעים מחו"ל.

איל ולדמן: גם למשקיעים ישראלים וגם למשקיעים מחו"ל, שכדאי להביא אותם להשקעות בהיי-טק ישראלי.

עפר שלח: איל, אני אשאל בהמשך את רשות החדשנות על העניין הזה.

עפר שלח: אבל אני שואל אותך דווקא ברמה של השטח.

עפר שלח: אני מניח שחסם להשקיע של, נגיד, גופים מוסדיים – כמו שמופיע בדוח מבקר המדינה, גופים מוסדיים מטבעם לא נוטים לקרנות הון סיכון.

עפר שלח: ובסדר גמור שכך, כי הם מנהלים בסוף כספי פנסיה של אנשים.

עפר שלח: האם יש בתעשיית ההיי-טק סוג כזה של השקעה שיכול להעלות בקנה אחד עם הדרישות מהגופים המוסדיים והדרישות של הגופים המוסדיים?

איל ולדמן: לדעתי, גופים מוסדיים לא צריכים להשקיע בחברות ישירות בהיי-טק.

איל ולדמן: אם הם באים ורוצים ללמוד מגופים מוסדיים בארצות הברית שהם מאוד גדולים, נגיד, פנסיה של אוניברסיטאות או פנסיה של מורים בכל מיני מדינות.

איל ולדמן: הם עושים Fund of funds.

איל ולדמן: ואז הם מפזרים את זה במספר קרנות הון סיכון.

איל ולדמן: אני חושב שלגופים המוסדיים אין את היכולת ולא את הידע להשקיע ישירות בחברות פרטיות, בהיי-טק פרטי.

איל ולדמן: מה שהם לדעתי צריכים לעשות הוא לבחור מספר קרנות מובילות שבהן הם יכולים ולאורך זמן הם יעשו את ה-7%-8% אולי אפילו יותר.

איל ולדמן: אבל בדיוק זה מה שהקרנות – אם אתם מסתכלים מה-LPs הגדולים שמשקיעים בקרנות הון סיכון ישראליות, גם הם באים ממוסדות זרים מחו"ל.

איל ולדמן: אם זה קרן הפנסיה של המורים במדינות שונות בארצות הברית או במקומות אחרים.

איל ולדמן: ואז הם אלה שמשקיעים בקרנות הון סיכון.

עפר שלח: ועל זה יש בישראל מגבלה רגולטורית?

עפר שלח: זאת אומרת, יש פה משהו חוקי שצריך לפתור או שזה פשוט עניין של מדיניות שצריך לעודד?

איל ולדמן: אני חושב שאם הייתם מעודדים ברמה של מיסוי – אני לא מבין בזה הרבה, אני אומר עכשיו רעיון שאני לא יודע אם הוא נכון או לא, אז אני טיפה ניזהר בדבריי – אבל אם היינו מעודדים את הגופים המוסדיים לא להשקיע ישירות, שזה מסוכן, אלא להשקיע ב-fund of funds, בקרנות שמשקיעות.

איל ולדמן: ודרך אגב, אפשר להגיד להם שישקיעו בקרנות של late-stage, מה פה נקרא "עמק המוות", בחברות שנמצאות בשלבים שהן צריכות יותר מימון.

איל ולדמן: וגם פה צריך לעשות את זה בצורה מקצועית, ויש מספר קרנות כאלה עכשיו בארץ של late-stage או Crossover funds.

איל ולדמן: אז היה אפשר להגיד לגופים מוסדיים: תשקיעו ב-fund of funds, לא ישירות.

איל ולדמן: אני חושב שזה הרבה יותר בטוח אם בזום מסוים – אפשר היה לעודד אותם, זה היה טוב.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: שאלות, סונדוס, כן.

סונדוס סאלח: כן.

סונדוס סאלח: יש לי שאלות.

סונדוס סאלח: תודה רבה על הדיון המאוד חשוב.

סונדוס סאלח: עלו כאן כמה נקודות שקשורות לחברה הערבית.

סונדוס סאלח: ואני רוצה להגיד שהן לא ממש מדויקות.

סונדוס סאלח: גם כן במצגת כשאנחנו מדברים על שחסרות מיומנויות בסיסיות נדרשות, מה זאת אומרת?

סונדוס סאלח: קריאה?

סונדוס סאלח: כתיבה?

סונדוס סאלח: הליכה?

סונדוס סאלח: ריצה?

סונדוס סאלח: מה זה "המיומנויות הבסיסיות" שחסרות לחברה הערבית שחוסמות אותם מלהיות באחוז יותר גבוה בענף?

נתן שטיבלמן: קודם כול, זה מתייחס לא רק לחברה הערבית, זה מתייחס גם לחרדים.

סונדוס סאלח: כן.

נתן שטיבלמן: הדוח הוא דוח של OECD שבחן את המיומנויות הבסיסיות בקרב אוכלוסיות שונות בתחום המתמטיקה, שהזכירו קודם, אנגלית, כל המקצועות שנחוצים כדי להצליח אחר כך בהיי-טק.

נתן שטיבלמן: והאמירה הזאת מסתמכת על הדוח של OECD, שידוע גם למשרדי הממשלה ופועלים לפיו.

עפר שלח: סונדוס, אחד, אני מניח שהדברים באמת נוגעים יותר לאוכלוסייה החרדית, ושמענו את זה גם בדברים של איל.

עפר שלח: שניים, אם השאלות הן מהזן הזה, אני רוצה לשמור אותן לשלב שנעלה מול רשות החדשנות, כי היא הגורם הממשלתי בסיפור הזה.

עפר שלח: האם יש משהו שאת רוצה לשאול או אוריאל, אתה רוצה לשאול את איל ולדמן?

עפר שלח: אחרת, נשחרר אותו.

סונדוס סאלח: כן.

סונדוס סאלח: הייתה הצהרה שגם כן בגלל שאין דוגמאות למצליחים או ליזמים שהם בחברה ערבית, זה גם כן חוסם עוד תלמידים או סטודנטים שיבחרו בנושאי חדשנות והיי-טק וטכנולוגיה.

סונדוס סאלח: את האמת, זה לא רק.

סונדוס סאלח: זה יכול להיות חלק קטן, אבל זה נושא כל כך רחב שקשור לטיפוח וחינוך תלמידים מכיתות יסודי.

סונדוס סאלח: זה לא רק לחברה הערבית, זה לכל החברה הישראלית.

סונדוס סאלח: אם אני רוצה, בסופו של דבר, שיהיו לי יותר יזמים, אני צריכה לגדל דור שלם, תלמידים, ממש החל מכיתה א', להכניס תכנים חדשים למערכת החינוך, טיפוח מצוינות, יזמות, חדשנות.

סונדוס סאלח: לחשוף את הנושאים האלה בפני תלמידים מגיל ממש ממש קטן.

סונדוס סאלח: זה כמו משפך.

סונדוס סאלח: אני צריכה להגדיל את התלמידים שנחשפים לנושאים האלה, כדי שבסופו של דבר, אחרי סיום האוניברסיטאות, יבחרו יותר תלמידים במקצועות האלה, ואז יהיו לי יזמים.

סונדוס סאלח: אי-אפשר, בסופו של תהליך, שיהיו לי טענות למה אין לנו יזמים, ובתוך בתי הספר אין לנו תוכנית שמעודדת אוריינטציה מדעית, חדשנות, יזמות.

סונדוס סאלח: יש כאלה בודדים פה ושם.

סונדוס סאלח: אבל גם למל"ג, גם למשרד החינוך, גם לרשות החדשנות, אין תוכנית מגובשת אחת שמשלבת בין שלושת המשרדים האלה, וגם למשרד הכלכלה, שתבוא לתלמידים בבתי הספר ותעודד אותם שיבחרו במקצועות חדשנות, היי-טק, טכנולוגיה ומדעים מדויקים.

סונדוס סאלח: אז יש מה לעשות עוד לפני האוניברסיטאות.

סונדוס סאלח: השאלה: האם יש תוכניות כאלה חדשות שנעשות בתוך בתי הספר, כלל בתי הספר, ולא רק בבתי ספר מסוימים?

איל ולדמן: אני מסכים לחלוטין, דרך אגב, שבאמת כדאי להתחיל בגיל צעיר.

איל ולדמן: אני רוצה רק לסכם בכמה נקודות את מה שאמרתי.

עפר שלח: כן, כן.

איל ולדמן: אני חושב שדבר ראשון צריך לדאוג למצוינות בחינוך הגבוה של האוניברסיטאות הגבוהות וכמובן גם במכללות.

איל ולדמן: אחר כך צריך להפנות משאבים לחינוך החרדי ולחנוך הערבי, הבדואי, הדרוזי וכו', כדי להפוך אותם ליותר טובים.

איל ולדמן: צריך לדאוג להשקעות, לכך שישתלם למשקיעים גם מחו"ל וגם לישראלים להשקיע בהיי-טק.

איל ולדמן: לעודד את הגופים המוסדיים לעשות fund of funds, כדי באמת יוכלו להשקיע לא בצורה ישירה, אלא דרך גופים מקצועיים בסטארט-אפים.

איל ולדמן: כמו שאמרה חברת הכנסת שדיברה קודם, אפשר להתחיל בשלבים כמה שיותר מוקדמים לטפל בכל המגזרים האלה כדי להביא אותם להצלחה, ולנו יהיה בסיס טכנולוגי הרבה גבוה.

עפר שלח: תודה רבה, איל ולדמן.

עפר שלח: אני רוצה, לפני שנעבור לדב מורן שהתחבר אלינו, שתעלו את חבר הכנסת אריאל קלנר.

עפר שלח: הוא רוצה להעיר, הוא בזום.

עפר שלח: בבקשה.

אריאל קלנר: שלום, אדוני היושב-ראש.

אריאל קלנר: שלום לכולם.

אריאל קלנר: נושא ההיי-טק הוא נושא שקרוב לליבי.

אריאל קלנר: אני עד לפני שנה עסקתי בתחום.

אריאל קלנר: עבדתי כמנהל פרויקטים בתחום ההיי-טק, ואני גם בוגר הטכניון בהנדסת תעשייה וניהול ומערכות מידע.

אריאל קלנר: בהקשרים האלה קודם כול באמת אני התחברתי מאוד לדברים שאמר פה איל ולדמן בכמה נושאים.

אריאל קלנר: אחד, בנושא של ירידה של השקעות מחו"ל.

אריאל קלנר: הכיוון שבאמת צריך להיות הוא להיות יותר אטרקטיביים.

אריאל קלנר: ואני חושב שבמיסוי הוא הכיוון שצריך ללכת אליו.

אריאל קלנר: לראות איך אנחנו הופכים להיות יותר אטרקטיביים בתקופה הזאת.

אריאל קלנר: כי אין שום סיבה שלא נהיה אטרקטיביים.

אריאל קלנר: ההון האנושי קיים.

אריאל קלנר: הטכנולוגיות קיימות.

אריאל קלנר: הפיתוחים קיימים.

אריאל קלנר: ואם יש מגבלות בגלל הקורונה, בגלל משברים כלכליים במקומות אחרים, הפתרון הוא להיות יותר אטרקטיביים.

אריאל קלנר: ואני חושב שצריך לנסות בכיוונים האלה.

אריאל קלנר: אין לי פתרון בשלוף, אבל זה הכיוון שאליו צריך ללכת.

אריאל קלנר: התחברתי, כמובן, גם מאוד לנושא של המצוינות בטכנולוגיה וגם – אני לא זוכר את השם של הדוברת שהייתה לפניי, מחילה – אני חושב שמצוינות צריכה התחיל מגיל קטן, מגיל צעיר.

אריאל קלנר: בנושא של החרדים בהיי-טק, קודם כול, זה מאוד מאוד חשוב לשלב כמה שיותר אוכלוסיות, גם ערביי ישראל, גם חרדים.

אריאל קלנר: ושמחתי לשמוע שבאמת במלאנוקס יש באמת סביבה תומכת.

אריאל קלנר: כי באמת חשוב לראות איך אנחנו נותנים לאנשים את הסביבה שתומכת בהם.

אריאל קלנר: דבר שיכול להפריע, זה דבר שלמשל קורה מחר – טוב, זה לא קשור לוועדה, אבל זה קשור לדיון הציבורי בישראל בכלל – מחר יש דיון בבג"ץ בנושא: האם לאפשר לימודים בהפרדה במדינת ישראל?

אריאל קלנר: אז אי-אפשר מצד אחד לבוא ולהגיד לחרדים: בואו, תלמדו ותיכנסו להיי-טק ותלמדו לימודים גבוהים, ומצד השני לבוא ולהגיד להם: טוב, בדרך שלכם, איך שאתם רוצים ללמוד, לא ניתן לכם, לא ניתן לכם לממש את זה על פי אמונתכם.

אריאל קלנר: אלה הדברים שיש לי להגיד.

אריאל קלנר: ואני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב.

אריאל קלנר: תודה רבה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: תעלו את דב מורן, בבקשה.

עפר שלח: דב, בוקר טוב.

עפר שלח: אתה איתנו?

עפר שלח: פנייך נראות וקולך אינו נשמע.

דב מורן: מתחבר עכשיו.

דב מורן: יופי.

דב מורן: תודה.

עפר שלח: מצוין.

עפר שלח: אתה לא נעלב אם אני קורא לך שאתה מוותיקי ההיי-טק הישראלי, נכון?

דב מורן: זקני ההיי-טק.

דב מורן: למה?

דב מורן: אל תהיה כזה מנומס.

עפר שלח: אני אבל רוצה לא את התובנות מעברך המפואר, אלא דווקא מההווה שלך.

עפר שלח: כי אתה, בניגוד לאיל ולדמן, עוסק כיום, אמנם מלמעלה, אבל עוסק בנושא של קרנות הון סיכון.

עפר שלח: ותגיד לנו אם אכן אנחנו נמצאים עוד מלפני הקורונה, אבל ביתר שאת בגלל הקורונה והמשבר הכלכלי העולמי, בסכנה אמיתית כשקרנות הון הסיכון, המעיין הזה, ייבש להיי-טק הישראלי או לא יהיה בהספקים שאנחנו צריכים בשביל לקיים פה את האקולוגיה של ההיי-טק הישראלי.

דב מורן: תראה, ייבש לבטח לא.

דב מורן: זאת אומרת, אין פה תהליך שבו זה ידרדר לכלום.

דב מורן: אבל יש תהליך של ירידה בשנים האחרונות.

דב מורן: תהליך הירידה גם בא לידי ביטוי בזה שכל שאר העולם רץ קדימה, ואנחנו הולכים קדימה.

דב מורן: וההליכה מאוד מאוד אטית, לצערי הרב.

דב מורן: חלק מזה שזה מורכב, אבל חלק מזה זה המוסדי והאתגר – אני יודע שיש פה הרבה דוברים; אני אנסה לשים את הפוקוס על נקודה אחת.

דב מורן: אכן בקרנות הון סיכון, שזה הדלק שמניע את גלגלי התעשייה הזאת של ההיי-טק, יש מעט מאוד כסף ישראלי.

דב מורן: קשה מאוד לגייס מהמוסדיים הישראליים.

דב מורן: והסיבה השורשית, העצם של הבעיה, היא שהמוסדיים בישראל – אגב, היא בעיה שלא קשורה רק להיי-טק; היא נוגעת גם להיי-טק כ-by product – המוסדיים בישראל אינם מרוויחים, אינם רואים הצלחה במעשיהם כתלות בהצלחה על השבחת הכסף שהם מנהלים אותו.

דב מורן: דהיינו, אם שתי קרנות מנהלות, נניח, 100 מיליארד שקל, קרן אחת הפסידה 5%, קרן אחת הרוויחה 5%.

דב מורן: בסוף אותה שנה, בהנחה שה-100 מיליארד שקל יישארו באותם 100 מיליארד מנוהלים, שתי הקרנות יעשו בדיוק אותו כסף לבעלים שלהן.

דב מורן: המשתמע מכאן הוא שאין סיבה, פרט לסיבות מאוד שוליות, להשקיע באנליסטים, להשקיע בטיוב ההשקעות, להשקיע במחקר, להשקיע בהבנה - - -

עפר שלח: אני לא כל כך מבין מה שאתה אומר, דב.

עפר שלח: וזה לא כל כך קשור ישירות לדיון שלנו.

עפר שלח: אבל בסופו של דבר, אתה יודע, התשואות האלה מתפרסמות.

עפר שלח: לקוחות, בין אם הם פרטיים או גופים כאלה ואחרים, בסוף מסתכלים ואומרים: כשאני שם את הכסף אצל זה וזה, הוא יעשה ריבית יותר גבוהה.

עפר שלח: לא?

דב מורן: עפר, זה נושא גדול ונפרד.

דב מורן: בוא נדבר עליו בנפרד.

דב מורן: אבל אף אחד לא יודע.

דב מורן: 99 נקודה אקס אחוזים במדינה הזאת אפילו לא יודעים איפה כספם נמצא.

דב מורן: זו הסיטואציה המטורפת.

דב מורן: ולכן התיאוריה שאנשים יקראו בעיתון איזו קרן עשתה יותר ויעשו מעבר מקרן לקרן לא קורית.

דב מורן: אין שום סיכוי שהיא תקרה.

דב מורן: מעבר לכך, מה שיספרו לך, אבל לא יודע אם זה נכון אפילו, אבל אפילו אני לא יודע שאם אתה עובר באמצע קרן, אתה מאבד המשכיות, אולי הכסף שלך יעשה פחות טוב.

דב מורן: ויש פה עלויות, ויש פה בלגנים.

דב מורן: אנשים לא עושים את זה.

דב מורן: תכלס, יצרנו סיטואציה מטורפת שגרמה לזה שהגופים שמנהלים את כספנו – אני לא אגיד שהם עושים עבודה רעה, הם עושים עבודה נפלאה לבעליהם – אין להם תמריץ לעשות עבודה טובה לבעלי הכסף המנוהל.

דב מורן: מכאן שהם לא משקיעים בהיי-טק.

דב מורן: כי השקעה בהיי-טק דורשת מאמץ, דורשת הבנה, דורשת מעקב, דורשת אנשים שיודעים את זה, שרואים מה קורה, למה וכמה.

דב מורן: לכן זה לא קורה.

דב מורן: מעבר לכך, גם המדינה, כשהם כבר כן רוצים לקרות, מעמיסה על זה קשיים.

דב מורן: למשל, את דמי הניהול שאני כקרן מקבל, אם זה מתושבי חו"ל, דמי הניהול האלה פטורים ממע"מ.

דב מורן: אם זה מקרנות ישראליות, אנחנו צריכים לשלם על זה מע"מ.

דב מורן: שזה אומר שאני לא רוצה אפילו לקחת כסף ישראלי, כי הוא יותר יקר לי.

דב מורן: זה נשמע מטורף, אז זו הסיטואציה.

דב מורן: מה זה אומר?

דב מורן: זה אומר בסוף מהצלחות של החברות שלנו מי נהנה?

דב מורן: חוץ מהמדינה בצורה זו או אחרת, אלה שהשקיעו בקרן שלי, כן?

דב מורן: אז כן.

דב מורן: ברור שנהנים מהעובדים ונהנים גם מהיזמים, אבל חבל מאוד שהפנסיונרים הישראלים לא נמצאים בלופ הזה של ליהנות מהטוב שקורה פה בתעשייה הישראלית.

עפר שלח: אבל אני רוצה שנייה להתעכב על זה.

עפר שלח: אמר איל ולדמן, וזה נשמע לי מאוד הגיוני, שצריך לעודד וליצור תמריצים לגופים מוסדיים להשקיע במה שהוא קרא fund of funds, כדי למזער את הסיכון.

עפר שלח: לקרן המורים, הפנסיה של המורים בפנסילבניה יש אנשים שמבינים בהיי-טק או מעסיקים באופן ישיר או לא ישיר שמספיק מבינים כדי להשקיע בקרן שלך או בחברה בתוך הקרן שלך?

דב מורן: תראה, אני יכול לספר לך - - - היה prudential securities, שיש להם מאוד קרנות.

דב מורן: קרן מסוימת שהייתה, זה נקרא - - -, איזו הגדרה מסוימת, ויש כאלה מאוד קרנות לנושאים שונים, השקיעה בנו.

דב מורן: המנהלים של הקרן הסבירו לי שהבונוס שלהם מותנה בביצועים של החברה שלי, כן?

דב מורן: ולכן היה להם מאוד חשוב שהחברה תתנהל.

דב מורן: הם דרשו שאני אגיע כל רבעון לארצות הברית כדי לפגוש אותי לשעתיים, לעבור איתי על המספרים, להבין מה קורה.

דב מורן: תשמע, אלה אנשים שזה מה שהם עשו.

דב מורן: וזה היה מאוד משמעותי להם.

דב מורן: אני אשמח מאוד אם מישהו יעשה פעם השוואה על כמה אנליסטים ומשקיעים מקצועיים יש בקרנות פנסיה הישראליות מול קרנות פנסיה במקומות אחרים בעולם.

דב מורן: לדעתי, זה נתון מפתיע, מדהים.

דב מורן: וזה צריך לעבור שינוי.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: הנקודה הובנה.

עפר שלח: אני חוזר לשאלה התחלתית.

עפר שלח: האם אתה מרגיש איזושהי התייבשות או איזושהי סכנה של הכספים שמניעים את ההיי-טק הישראלי בשלב הזה של ה-VC מאז שהתחיל משבר הקורונה?

דב מורן: אני חייב, קודם כול, מילה טובה לרשות החדשנות – שעמי נמצא פה, ואני מאמין שהוא ידבר על זה גם – שעושה עבודה מצוינת מהרגע שהיא הפכה לרשות ומהרגע, אני חושב, שגם הגיעו האנשים הרלוונטיים.

דב מורן: רשות החדשנות מנסה למצוא דרכים להגדיל את הכסף המושקע בהיי-טק דרך תוכניות מסוימות.

דב מורן: אפשר לדון על זה אם התוכניות הן טובות יותר או טובות פחות.

דב מורן: אני חושב שאם לא נפתור את הבעיה השורשית של המוסדיים ברמת איך לתת להם מוטיבציה לטייב את הכסף, לא תיפתר הבעיה.

דב מורן: אבל יש סיכון, כמובן.

דב מורן: תראה, זה לא ייבוש.

דב מורן: אתה קורא לזה ייבוש.

דב מורן: אז אני נחרד קצת.

דב מורן: אבל ההיי-טק הישראלי עושה צעדים של – אם פעם הוא גדל בצורה מדהימה והקדים את העולם, הוא היום מתחיל לפגר אחר ההתקדמות העולמית.

דב מורן: ופיגור כזה משמעותו בעצם הליכה כשכל השאר רצים.

דב מורן: זו הדרך אחורה.

עפר שלח: אתה גם מרגיש שיזמים ישראלים – כי אני מניח, שרוח היוזמה היא אותו דבר כמו שהיא הייתה – שהיזמים הישראלים היום גם כבר בשלב המוקדם מעדיפים לפנות החוצה?

עפר שלח: מעדיפים לפנות למימון זר?

עפר שלח: אולי מעבירים את כל העסק מחוץ לישראל בשלב יותר מוקדם?

דב מורן: תראה, לצערי הרב מאוד, יש יזמים ישראלים שמחליטים להתחיל את הפעילות שלהם בחוץ לארץ, בדרך כלל, זה בארצות הברית.

דב מורן: הסיליקון ואלי מלא בחברות שעומדים בראשן ישראלים שעברו לשם בצורה כזו או אחרת, חלק כדי להקים, חלק כי הם נקלטו על ידי חברות גדולות.

דב מורן: יצאו לשם והקימו חברות שם ולא חזרו לארץ.

דב מורן: זו תופעה שלא נחקרה.

דב מורן: אני חושב שחשוב מאוד שהיא תיבדק ושנדע מספרים מדויקים מאשר תחושות הבטן של דב מורן.

דב מורן: יזמים בישראל – אגב, זו מדינה עם יזמות נהדרת.

דב מורן: בואו לא נשכח את הדבר הזה.

דב מורן: ישראל זו מדינה של יזמים.

דב מורן: יזמות מישראל קיימת.

דב מורן: יזמים ישראלים בארץ לא הולכים לקחת כסף מחוץ לארץ.

דב מורן: כי הם לא יכולים.

דב מורן: בשלבים שונים הם חייבים לגייס מ-VCs או אנג'לים ישראלים.

דב מורן: אגב, זה בעיקר VCs.

דב מורן: השקעות של אנג'לים הן לא הדבר הכי מומלץ גם בעיניי.

דב מורן: בסיטואציה הזאת הם לא יכולים לגייס השקעות המשך בחוץ לארץ כל עוד הם לא גייסו בארץ.

עפר שלח: דב, שאלה אחרונה בשלב הזה.

עפר שלח: שוב, אני מדבר על מראית העין, על התובנה המקובלת.

עפר שלח: התובנה המקובלת היא שההיי-טק הישראלי הוא בעיקרו, נקרא לזה, תוכנה ואפליקציה, לצורך העניין.

עפר שלח: האם אתה רואה מספיק גיוון ברעיונות שמגיעים אליך, ברעיונות שאתה מכיר, כדי שבאמת החדשנות והטכנולוגיה הגבוהה יהיו בכל תחומי החיים במדינת ישראל?

עפר שלח: צוינו פה על ידי המבקר תחומים מסוימים שחסרים.

עפר שלח: אנחנו גם נשאל את זה אחר כך את רשות החדשנות, כמו למשל בענפי המסחר או הפיננסים.

עפר שלח: אבל האם אתה רואה איזושהי התרחבות של הבסיס שעליו אנחנו עומדים בשלב הזה?

דב מורן: תראה, הקהילה ה-VCs הישראלי היא קהילה קצת מוזרה יחסית לעולם.

דב מורן: אנחנו באמת רואים הרבה VCs שלא משקיעים ב-Deep Technology, שהם Semi-conductors, Science, AI Core, אלא יותר באפליקציות.

דב מורן: זה מצער נורא.

דב מורן: אנחנו רואים מעט מדי יזמים שהולכים לקרנות הון סיכון.

דב מורן: איפה?

דב מורן: איל ברח לי מהתמונה.

דב מורן: אבל איל הוא אחד שאני יושב איתו ומנסה לשכנע אותו להגיע להון סיכון.

דב מורן: רק היום, דרך אגב, פרסמנו שהצטרף אלינו שותף שהוא אחד המייסדים של SolarEdge.

דב מורן: אני חושב שרשות החדשנות צריכה לחשוב על איך לעודד קרנות שבתחום Deep Tech.

דב מורן: אגב, מבחינתי, זה לא טוב, אני מזמין תחרות.

דב מורן: אני אשמח אם תהיה תחרות, כי מבחינתי התחרות זה מקום ל-Cooperation יותר מאשר Competition.

דב מורן: אז אתה צריך בנקודה שיש בעייתיות של לאן הכסף הולך צריך לדעת לכוון אותו.

דב מורן: ואני חושב שעם רשות החדשנות אפשר לחפש תהליכים ודרכים איך ליצור פה מצב שיש בו יותר קרנות ויותר השקעות בתחום ה-Deep Tech.

עפר שלח: תודה, דב, בשלב הזה.

עפר שלח: אני מתכוון לסיים את מה שאני קורא לו השטח.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את ד"ר צבי מרום.

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: הפעם לא בכובעך כיזם פרטי, אלא אתה יושב-ראש הנשיאות של איגוד ההיי-טק הישראלי.

עפר שלח: קודם כול, שמעת את הדברים של הדוברים הקודמים.

עפר שלח: אם אתה רוצה להתייחס למה שהם אמרו.

צבי מרום: כן.

צבי מרום: קודם, אני רוצה להתייחס לנושא של חרדים, ערבים וכן הלאה.

צבי מרום: יש פעילות שאנחנו עושים בהיקפים מאוד גדולים.

צבי מרום: אני עושה אותה, אבל אני מאוד לא שמח איתה.

צבי מרום: כמו, למשל, תעש ידע שמעבירה היום 350,000 ילדים מכיתה ה' וצפונה בהכשרות טכנולוגיות, בהכרות עם טכנולוגיה עילית.

צבי מרום: כך יש גם תוכנית עם הצבא שכבר שותפים בה 6,000 חיילים משוחררים ב-100 מפעלים.

צבי מרום: לצערי הרב, אנחנו תופסים פה את המקום של המדינה.

צבי מרום: המדינה מתרשלת במה שהיא עושה.

צבי מרום: יש לה את המשאבים, אבל הניהול שלה הוא מתחת לכל ביקורת.

צבי מרום: זה היה צריך להיות בהמשך למה שאיל אמר ודב, ששניהם מוכרים לי היטב, על שיפור האוניברסיטאות.

צבי מרום: זה מאוד מצער שאין לנו שום אוניברסיטה ב-50 הראשונות לפחות.

צבי מרום: מאוד מצער.

צבי מרום: אז במקביל לשיפור האוניברסיטאות יש גם הרבה לעשות בחינוך היסודי והתיכוני.

צבי מרום: ולצערי הרב, אנחנו לוקחים מקום של המדינה בכל מיני יוזמות, החל מחרדים, ערבים, תלמידים, כיתות וכן הלאה וכן הלאה.

צבי מרום: זה לא טוב.

צבי מרום: עכשיו, לגבי המוסדיים.

צבי מרום: היו לנו אין-סוף דיונים עם המוסדיים.

צבי מרום: אני מקווה שיש איזושהי פריצת דרך.

צבי מרום: אבל צריך להבין שלמוסדיים בסוף יש אחריות לפנסיות, והם לא יכולים להשקיע במקומות שיש בהם סיכון רב.

צבי מרום: ולכן גם בכמויות הכסף שיש למוסדיים הישראלים מוכרחים לצאת לחוץ לארץ ובהיקפים גדולים.

צבי מרום: אבל אני מוכרח להגיד שבשנה וחצי אחרונות עשינו המון עבודת מטה, ולמעט זה שצריך עוד קצת התערבות של המחוקק, אנחנו נמצאים במקום הרבה הרבה יותר טוב.

צבי מרום: נקודה מאוד מדאיגה היא שישראל מתחילה להיות יצואן של הון אנושי במקום יבואן של הון אנושי.

צבי מרום: יש לנו את המספרים.

צבי מרום: אני אתן לכם דוגמה.

צבי מרום: מאז שקורנל בטכניון בנו את הסיליקון ואלי בניו יורק, בלומברג עצמו אמר בסמינר, ואני הייתי שם ושוחחתי איתו על זה אחר כך: 2.5% מהתל"ג של מדינת ניו יורק, לא העיר ניו יורק, מדינת ניו יורק, הוא היום משויך לסטארט-אפים שההנהלה שלהם היא ישראלית או בבעלות ישראלית.

צבי מרום: עכשיו, התל"ג של מדינת ניו יורק בשנת 2018 שבה היה מדובר העניין הזה, זה בערך 18 טריליון דולר.

צבי מרום: זאת אומרת, המספרים שהוא דיבר עליהם הם משהו כמו 45 מיליארד דולר.

צבי מרום: זה ייתן לכם את המושג במה עסקינן כשאנחנו מדברים על יצוא הון אנושי.

עפר שלח: זה בערך שביעית מתמ"ג של מדינת ישראל.

צבי מרום: נכון.

צבי מרום: אני כבר, איך אומרים, הבאתי את המספרים האלה למשרד האוצר, לראש הממשלה, לאחרים.

צבי מרום: זה לא עשה הרבה רושם.

צבי מרום: אבל אנחנו נהנינו פה הנאה עצומה מהזרמת הון אנושי בהיקפים אדירים מברית המועצות לשעבר.

צבי מרום: אבל אנשים האלה כיום יוצאים לפנסיה ואין לנו תחליף.

צבי מרום: באמת אין לנו תחליף אנושי לזה.

צבי מרום: ואנחנו צריכים לעשות מעשים לא ברמה של פטפוטים, אלא ברמה של מעשים בדחיפות העליונה ביותר.

צבי מרום: לעניות דעתי, דווקא הקורונה נותנת לנו הזדמנות פה.

עפר שלח: באיזה מובן?

צבי מרום: באיזה מובן?

צבי מרום: הקורונה חושפת כשלים.

צבי מרום: אני יכול להגיד שאני אחד מיצרני הבדיקות הגדולים באירופה.

צבי מרום: ואני רואה בשיחות שלנו עם הרבה אוניברסיטאות שהקורונה חושפת שינויים מבניים.

צבי מרום: זאת אומרת, היא פשוט מראה לך איפה הכשלים ועושה אותם ברורים לעין במקום שהיא תוכל להחביא אותם תחת שמיכה.

צבי מרום: זאת אומרת, השיתוף של מגזרים נוספים באוכלוסייה זה דבר שדנים בו מפה עד הירח.

צבי מרום: אבל בפועל גברים חרדים לא רוצים להצטרף להיי-טק.

צבי מרום: אני לא יודע, צריך לעשות מהלכים דרמטיים.

צבי מרום: המדינה לא הצליחה לבנות מערכת של כסף חכם.

צבי מרום: אין שום אפשרות שהמדינה תתחרה באמצעות רשות החדשנות או בכל דרך אחרת בכסף הגדול שבא מחוץ לארץ.

צבי מרום: אבל יש לה כן אפשרות, כמו ששוקי גלייטמן עשה בזמנו, לבנות יוזמות שיעזרו לכל מיני עסקים לחצות את עמק המוות, שיתמכו, מה שקוראים, בחברות מלאות, כדוגמה למה שטאיוואן עשתה עם Airsoft או סינגפור עשתה או דרום קוריאה.

צבי מרום: אנחנו פשוט לא לומדים את מה שהם עשו וחוזרים על עצמנו.

צבי מרום: והבעיה המרכזית שלנו, המרכזית שלנו בטווח הארוך, היא שמרבית הכנסות ההיי-טק הישראלי הם בעצם בבעלות אמריקאית.

צבי מרום: אם, חס ושלום וחלילה, מסיבות שלהם, מחר בבוקר אינטל או תרד למטה או שסתם איזה סגן נשיא עלום יחליט שבגלל איזו מדיניות של America First, צריך להעביר את המפעל הבא של אינטל של שלושה ננומטר או שבעה ננומטר לאריזונה, למשל, באותו רגע אנחנו מנחיתים מהולמת מוות על So called Hi-tech Nation.

עפר שלח: וצריך לזכור בהקשר זה, שהעולם שאחרי הקורונה הוא עולם שבו מדינות יהיו הרבה יותר מגוננות על עצמן ומלחמות סחר גלובליות יכולות להיות די הרבה.

עפר שלח: אני רוצה לשאול אותך.

עפר שלח: יש ידעה מלפני שבוע על עלייה משמעותית במספר מפוטרי היי-טק.

עפר שלח: אתה יכול לאשר את זה ואולי להסביר לנו למה זה קורה?

צבי מרום: כן.

צבי מרום: קודם כול, הבעיה העיקרית של מדינת ישראל, אתה בעצמך, שאנחנו אי.

צבי מרום: ואנחנו אי.

צבי מרום: והבעיה שהאי הזה לאט-לאט נסחף הרחק מיבשת הכלכלה העולמית.

צבי מרום: זה לא סתם.

צבי מרום: אם אתה סוגר פה את חבל הטבור, אז לא קרה כלום.

צבי מרום: כולם יעבוד בזום.

צבי מרום: זה לא נכון.

צבי מרום: עכשיו, יש בעיה כללית בעולם שהיא בעיית ביקושים.

צבי מרום: א', הביקושים יורדים.

צבי מרום: ב', בעיה שתישאר כמו הזכרת, זו בעיה שמדינות רוצות להיות יותר ויותר אוטרקיות.

צבי מרום: ולכן הן מקצצות בייבוא שלהן מכל מקום.

צבי מרום: ואנחנו לא שונים מהעניין הזה.

צבי מרום: ומהר מאוד אתה מרגיש את הירידה בביקושים.

צבי מרום: אתה מרגיש אותה בשני מקומות עיקריים.

צבי מרום: ומספרים הם מאוד מהותיים והם יהיו עוד יותר מהותיים כשיתבררו המספרים של יולי ולצערי הרב גם באוגוסט.

צבי מרום: אחת זה בחברות גדולות מהסוג של אמדוקס ואחרות, שהלקוחות שלהן פשוט מקטינות את הביקושים.

צבי מרום: זה גם בהיקפים עצומים בתעשייה.

צבי מרום: יש במדינת ישראל תעשייה מאוד מתוחכמת שמייצרת מוצרים לתעשיית הרכב העולמית.

צבי מרום: אז כשהביקושים יורדים בצורה רצחנית, אז אין ברירה.

צבי מרום: מוציאים את האנשים לחל"ת ואחר כך מפטרים אותם.

צבי מרום: והמגמה השנייה שאנחנו רואים היא שבניגוד ממה שקורה כשזורקים אבן לבריכה, אז האדוות מתקדמות מהפריפריה למרכז.

צבי מרום: אנחנו רואים שיש יותר ויותר מאפיינים של פיטורים של עובדים קבועים במפעלים יצרניים מוטי טכנולוגיה בפריפריה.

צבי מרום: ולחלופין, פיטורים לא מבוטלים של סטארט-אפיסטים דווקא במרכז.

צבי מרום: בשני הדברים האלה מתחילים להיות להם מספרים מאוד מאוד משמעותיים.

צבי מרום: המספרים שאנחנו אוספים הם לא טובים.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: הנקודה הובנה.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: אני רוצה באמת להעלות את רשות החדשנות, את ד"ר עמירם אפלבום, המדען הראשי וראש רשות החדשנות.

עפר שלח: בוקר טוב.

עפר שלח: שמעת את הדברים, ובצורה כזו או אחרת, רבים מהם נופלים לפתחך.

עפר שלח: בבקשה.

עמירם אפלבום: טוב.

עמירם אפלבום: אתם שומעים אותי?

עפר שלח: שומעים ורואים את המצגת.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: רק אם אפשר, עמי, לרוץ עלייה.

עמירם אפלבום: אני אדבר.

עמירם אפלבום: אתה תוכל לכוון אותי לאן שאתה רוצה.

עמירם אפלבום: אז קודם כול, לאלה שלא מכירים אותי, אני עם קריירה של 36 שנים במגזר העסקי.

עמירם אפלבום: רק לפני שנתיים וחצי החלטתי לעבור ולתרום קצת גם לתעשייה בארץ אחרי שבתוך ה-36 השנים האלה 16 שנים ביליתי בארצות הברית.

עמירם אפלבום: 8 שנים הראשונות מתוכם במעבדות At

עפר שלח: עמי, אני ממש מבקש, בגלל מגבלת הזמן, ההקדמה היא חשובה, אבל אנחנו רוצים, המצגת נקראת בימי קורונה, בואו נתכנס לימי קורונה.

עמירם אפלבום: אז ימי קורונה.

עמירם אפלבום: קודם כול, צריך להבין שהחדשנות והטכנולוגיה זה הנכס המשמעותי ביותר של מדינת ישראל וזה רק מתעצם היום.

עמירם אפלבום: ואם נסתכל איפה היינו לפני, וזה ייתן פרספקטיבה לכל מה שדובר פה, אז ההיי-טק היום הוא 46% מהייצוא הישראלי, והוא בסך הכול 18% מהמיסים, וזה 13% מהתוצר העסקי.

עמירם אפלבום: אבל רק 9%, לא 8% – ב-2019 הייתה התקדמות – 9% מהמועסקים במשק, זה בערך 300,000 עובדים.

עמירם אפלבום: אתם יכולים לראות פה גם שב-2019 הייתה עלייה של השקעות, 9.1 מיליארד השקעות.

עמירם אפלבום: אבל כמו שדובר פה, 70% הן השקעות זרות.

עמירם אפלבום: וזה בדיוק הנושאים שעליהם אנחנו מדברים.

עמירם אפלבום: תקציב הרשות – שוב, לשים בפרספקטיבה – זה 1.5 מיליארד.

עמירם אפלבום: אז זה כל מה שהיה לפני שנכנסנו למשבר הכלכלי.

עמירם אפלבום: משבר הכלכלי, כפי שאמר צבי ואמר דב במידה מסוימת, קודם כול יש פגיעה במכירות.

עמירם אפלבום: יש בעיה קשה היום תזרימית לחברות, לכולן, כי יש ירידה במכירות.

עמירם אפלבום: אנחנו רואים את זה.

עמירם אפלבום: כמעט 80% מהחברות כבר דיווחו בהיקפים שונים.

עמירם אפלבום: אבל החברות הקטנות הן הסופגות את הבעיה הגדולה ביותר במכירות.

עמירם אפלבום: אותו דבר יש פגיעה בהשקעות, אבל בעיקר לחברות ב-seed.

עמירם אפלבום: לתשובתך, עם צירי מספרים, אני יכול להראות לך שדווקא לחברות הבינוניות והגדולות עדיין אין ירידה בהשקעות.

עמירם אפלבום: אם תרצה, אני אוכל לקפוץ לזה.

עמירם אפלבום: זה מביא אותנו לפגיעה בכוח אדם.

עמירם אפלבום: ההיי-טק ידוע בזה.

עמירם אפלבום: אני בא מה-Semi-conductors, שבמשך שנים זה היה From boom to bust; up and down.

עמירם אפלבום: יודעים איך להתארגן.

עמירם אפלבום: דבר ראשון שנעשה פה הוא שהוציאו עובדים לחל"ת, חלק, 43% מהחברות.

עמירם אפלבום: חלק גדול מהחברות בעצם קיצצו בשכר.

עמירם אפלבום: יש הורדות שכר.

עמירם אפלבום: זה מאוד מקובל בענף ההיי-טק.

עמירם אפלבום: אנחנו רואים גידול בפיטורים שדיברת עליו, היושב-ראש, פה כתוב 7% ביוני מול 5% במאי.

עמירם אפלבום: אבל תקשיבו זה 7% מ-300,000 זה 22,000 מובטלים.

עמירם אפלבום: והקפיאו את הגיוסים.

עמירם אפלבום: ואנחנו רואים גם ירידה באקזיטים.

עמירם אפלבום: עכשיו, אם הנושא הזה יימשך, ואני טוען שאנחנו עדיין בנפילה חופשית, אף אחד לא יודע איפה זה ייעצר ומה יהיו ההשפעות הגלובליות.

עמירם אפלבום: אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במחוזות באמת באמת לא ידועים.

עמירם אפלבום: ולכן הרשות נרתמת בכל הכוח להגיב מהרגע הראשון שהמשבר הזה פרץ.

עמירם אפלבום: אני רק רוצה להזכיר לכם שבינואר 2020 לא היה לרשות תקציב מכיוון שלא הייתה ממשלה, למי עוד זוכר את הימים האלה.

עמירם אפלבום: לא היה לנו תקציב.

עמירם אפלבום: עבדנו על תקציב המשכי.

עמירם אפלבום: פרץ משבר הקורונה, אנחנו יצאנו בקול קורא לתעשייה הישראלית להתמודד עם הקורונה.

עמירם אפלבום: אנחנו גם נתנו כספים שחברות יוכלו להסיט פסי ייצור, לעשות מסכות, לעשות מכונות הנשמה, לעשות בדים לא ארוגים שיכולים להיות למסכות.

עמירם אפלבום: הלכנו גם לאקדמיה עם התעשייה לעשות פיתוח.

עמירם אפלבום: וכמובן דברים יותר מתקדמים.

עמירם אפלבום: תראו, איך מקול קורא במרץ קיבלנו קרוב ל-800 בקשות, תוך שבועיים קיבלנו קרוב ל-800 בקשות.

עמירם אפלבום: שלחנו בודקים.

עמירם אפלבום: בדקנו.

עמירם אפלבום: ב-6 באפריל, חודש אחרי, כבר היינו במצב שנתנו ל-78 חברות 52 מיליון שקלים, כדי להתמודד עם בעיות הקורונה.

עמירם אפלבום: אז כשאומרים שהממשלה לא מצליחה להוציא כספים כשהיא כבר מחליטה, אז תראו פה אצלנו ברשות החדשנות שתוך חודש הכספים הגיעו ליעדים וסייעו במלחמה בקורונה.

עפר שלח: כן, עמי.

עפר שלח: אבל בסופו של דבר, דווקא כשאני מסתכל על מספרים, אתה בסוף מדבר א' על דברים שהם לא בהכרח ההיי-טק.

עפר שלח: יכול להיות שהם נדרשים - - -

עמירם אפלבום: לא.

עמירם אפלבום: היי-טק.

עמירם אפלבום: הכול היה אצלנו היי-טק.

עפר שלח: וב', אתה מדבר על 52 מיליון.

עפר שלח: זאת אומרת לענף, כמו שאתה אומר, שיעור הפיטורים שבו כבר הגיע ל-7%, ושבסופו של דבר אנחנו ראינו בנתוני התחלה שלך את חשיבותו לייצוא הישראלי ולתוצר הישראלי.

עמירם אפלבום: עפר, רגע.

עמירם אפלבום: תן לי רגע להסביר.

עמירם אפלבום: אני לא רוצה להגיד לך למי לא מראים אפילו רבע עבודה.

עפר שלח: לחבר כנסת.

עפר שלח: זה בסדר.

עפר שלח: אבל תמשיך.

עמירם אפלבום: הדבר המהותי של תגובה מהירה היא של ההתמודדות.

עמירם אפלבום: מייד אחרי זה נכנסנו להבין מה התעשייה צריכה, מה הממשלה יכולה לתת.

עמירם אפלבום: הקמנו פורום שקיים שלוש פגישות עם משרדי הממשלה, כולל משרד הבריאות, כולל משרד האוצר, אגף התקציבים, החשב הכללי, ישראלי דיגיטלית עם התעשייה, יש לך פה רשימה ארוכה של חברות שהשתתפו איתנו, עם ארגונים אחרים, והבאנו איזושהי פרספקטיבה מה הממשלה יכולה לעשות, מה התעשייה צריכה, למעלה ולמטה.

עמירם אפלבום: ומתוך זה הגענו למסקנה שיש בעיה גדולה של תקציב, של קבלת כספים כמה שיותר מהר.

עמירם אפלבום: אגף התקציבים נתן לנו מייד 600 מיליון שקלים להתמודדות עם הקורונה, כן?

עמירם אפלבום: ואחרי זה עוד 500 מיליון שקלים למסלול מהיר.

עמירם אפלבום: בוא אני אגיד לך מה זה מסלול מהיר.

עמירם אפלבום: מסלול מהיר אומר שאם בימים כתיקונם לוקח שלושה חודשים לחברה להגיש בקשה ולקבל כסף, או היא יכולה לקבל תוך ארבעה שבועות כסף, אחרי שבודקים, בדקו אותה, לעשות מחקר ופיתוח, אם היא מראה לנו שאין לה יכולת לשרוד במשך 12 חודשים.

עפר שלח: כמה מזה כבר יצא?

עמירם אפלבום: מה?

עפר שלח: כמה מזה כבר יצא?

עמירם אפלבום: מתוך זה כבר יצא לחברות קרוב ל-200 מיליון שקל מתוך ה-500 מיליון שקלים.

עמירם אפלבום: יש לנו ב-pipeline, אנחנו מעריכים, עוד 300 מיליון שיצאו עד סוף אוגוסט.

עמירם אפלבום: זה יסיים את ה-500 מיליון.

עמירם אפלבום: ויש לנו הסכמה עם משרד האוצר שאם ה-500 מיליון יסתיימו בסוף אוגוסט, ישקלו לתת לנו עוד 250 מיליון.

עמירם אפלבום: ותבין, זה טכנולוגיה, חברות שכבר יש להם IT ברור וחד-משמעי, זה לא כל סטארט-אפ שפתאום אין לו כסף.

עמירם אפלבום: אבל שאין להם run way ל-12 חודשים.

עמירם אפלבום: אם יש לו run way, נגיד, על כל 18 חודשים, יש לנו עכשיו תקציב, תקשיב טוב, של 1.8 מיליארד שקל להשקעות.

עפר שלח: שנייה אחת, עמי.

עפר שלח: סונדוס, בבקשה.

סונדוס סאלח: כן.

סונדוס סאלח: יש לי שאלה לעמי.

סונדוס סאלח: גלוי נאות, אני גם יזמית לפרויקט סטארט-אפ בהיי-טק, אבל אני עכשיו אני מדברת בשני הכובעים.

סונדוס סאלח: מספר הבקשות שאתה העלית עוד לפני שני שקפים, אני רוצה לשקף אותך בחוויה אישית, ממש אישית.

סונדוס סאלח: אם אחד – ואנחנו מדברים על הצורך לייעד יותר שאפתנות ליזמות וחדשנות – אם מישהו ניגש לרשות לחדשנות, במיוחד במגזר הערבי או החרדי, סליחה, החברה הערבית או החרדית, הוא נתקל בקשיים קשים מאוד.

סונדוס סאלח: ואם הוא מקבל סירוב, אין עוד אלטרנטיבה שאתם מציעים לו.

סונדוס סאלח: לדוגמה, אתה עדיין בתחילת דרכך, אנחנו מציעים לך איזשהו מסלול הכשרה לפתח את המוצר שלך שיהיה מותאם לשנה הבאה.

סונדוס סאלח: אז מי שמקבל סירוב הוא בן אדם שסביר להניח שהוא לא יחזור לבקש עוד פעם ועוד פעם.

סונדוס סאלח: אני מדברת איתך כאחת שניגשה שלוש פעמים לרשות לחדשנות, בפעם השלישית הצלחתי.

סונדוס סאלח: אבל אנשים רבים מפספסים אותם בתחילת דרכם.

סונדוס סאלח: כשמקבלים סירוב לבקשה או למימון או לסיוע כשלהו, הם לא מקבלים עוד אלטרנטיבה אחרת עד שהמוצר שלהם מתגלה ונהיה מוצר או פרויקט אחר.

סונדוס סאלח: השאלה שלי היא: האם אתם חושבים לשנות את המדיניות הזו ולהציע לאנשים, שאתם מסרבים לתת להם מענקים או סיוע, הכשרות איך לקדם את המוצר שלהם?

סונדוס סאלח: השאלה השנייה: האם יש לכם העדפה מתקנת לאוכלוסיות שאנחנו מדברים עליהן, שהן לא נמצאות בתחום ההיי-טק והחדשנות, כמו החברה הערבית, נשים בכלל, והחברה החרדית?

סונדוס סאלח: תודה.

עמירם אפלבום: חברת הכנסת, אני ממש ממש מתנצל, אבל אני חייב לדעת את שמך, כי אני לא מכיר את השם שלך.

סונדוס סאלח: סונדוס.

עמירם אפלבום: סונדוס.

סונדוס סאלח: כן.

עמירם אפלבום: סונדוס, תודה על השאלה.

עמירם אפלבום: הינה התשובה.

סונדוס סאלח: התשובה בשקף הבא.

עמירם אפלבום: הינה התשובה.

עמירם אפלבום: באמת במקרה יש לי פה את מה אנחנו עושים לשילוב של הערבים בהיי-טק.

עמירם אפלבום: יש לנו גם סיירות תכנות.

עמירם אפלבום: אני לא רוצה להיכנס לעומק מה זה סיירות תכנות.

עמירם אפלבום: אלה הכשרות, הכשרות מקצועיות, להביא אותם למה שאיל דבר עליו, לטופ טופ שהם יוכלו להיכנס.

עמירם אפלבום: 22% מהסטודנטים בטכניון הם ערבים.

עמירם אפלבום: אבל לא 22% בהיי-טק.

סונדוס סאלח: נכון.

עמירם אפלבום: סיירות תכנות יכולות להקפיץ אותם להיות בין המפתחים המובילים של איל ושל חברות אחרות.

עמירם אפלבום: יש לנו עידוד יזמות, יש את חממת NGT.

סונדוס סאלח: NGT כבר לא NGT בפן הזה.

עמירם אפלבום: יש מסלול תנופה מיועד ליזמים.

עמירם אפלבום: יש לנו דיאלוג.

עמירם אפלבום: את מתפרצת פשוט לדלת פתוחה.

עמירם אפלבום: דרך אגב, אני גר בצפון.

עמירם אפלבום: אני לא גר בתל אביב.

סונדוס סאלח: אני עבדתי ב-NGT.

סונדוס סאלח: אתה יודע כמה פרויקטים מדברים על הערבים?

עמירם אפלבום: וגם אהרון אהרון, שהוא המנכ"ל, גם הוא מהצפון.

עמירם אפלבום: שנינו, תאמיני לי, הלב שלנו שם.

עמירם אפלבום: ויש לנו דיאלוג ממוקד ושוטף.

עמירם אפלבום: ואנחנו רואים גידול בהגשות.

עמירם אפלבום: את רואה פה מספרים.

עמירם אפלבום: 52 יזמים.

סונדוס סאלח: כן.

סונדוס סאלח: הגשות כן אני יודעת.

עמירם אפלבום: אנחנו עושים, אבל לא רק בזה.

עמירם אפלבום: גם עם החרדים יש לנו הרבה מאוד עבודה.

עמירם אפלבום: התשובה לשאלה שלך היא: יש לנו עובדים מהמגזר הערבי.

עמירם אפלבום: כשקודם דיברו על מה חסר.

עמירם אפלבום: את העלית את זה.

עמירם אפלבום: מה חסר במגזר הערבי.

עמירם אפלבום: אחת המיומנויות שחסרות היא חלק מהשפה העברית והתרבות הישראלית.

עמירם אפלבום: אם את מביאה מישהו שמדבר בשפה, שמבין את הדברים שאני כיהודי אולי לא תמיד מבין את כל הניואנסים של תרבויות שונות.

עמירם אפלבום: אני גם לא מבין את הניואנסים של החרדים תמיד.

עמירם אפלבום: אז יש לנו, ואנחנו באמת רוצים.

עמירם אפלבום: ואני אגיד לך גם למה.

עמירם אפלבום: לא מכיוון שצריך, מבחינתי, לעזור להם.

עמירם אפלבום: צריך לעזור לכלכלה הישראלית.

עמירם אפלבום: זה הפול של הכישרונות של כוח האדם שלא מנוצל בהיי-טק הישראלי.

עמירם אפלבום: ואם היינו קודם עם 18,000 משרות שחסרות בהיי-טק, הפול לקחת אותם היה מהמגזר הערבי בעיקר.

עמירם אפלבום: לכן אנחנו ביחד על זה.

עמירם אפלבום: אין בינינו שום הבדל.

עפר שלח: אוקיי, עמי.

עמירם אפלבום: אני רגע רוצה לגעת, ברשותך, - -

עפר שלח: כן.

עמירם אפלבום: - - בנושאים של דוח מבקר המדינה.

עמירם אפלבום: אתה יודע מה?

עמירם אפלבום: אני רוצה עוד מילה אחת בכל זאת על המוסדיים.

סונדוס סאלח: אבל השאלה השנייה היא לא פחות חשובה.

סונדוס סאלח: מה עושים עם היזמים שלא מקבלים סיוע?

סונדוס סאלח: האם יש עוד צעד מהרשות לחדשנות שיסייע להם?

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אני מבקש, אתה רצית.

עפר שלח: תמשיך לסיים גם בעניין המוסדיים וגם בעניין התמודדות עם דוח מבקר המדינה.

עפר שלח: יש לנו עוד גופים שאנחנו מדברים איתם.

עפר שלח: בבקשה.

עמירם אפלבום: בסדר גמור.

עמירם אפלבום: במילה אחת לעזור – תשובה לסונדוס – יש לנו מכינת מו"פ.

עמירם אפלבום: יכולים לגשת למכינת מו"פ.

עמירם אפלבום: ומי שעובר אותה, אחר כך הוא יכול לקבל את הכסף באחוזים הרבה יותר גבוהים.

סונדוס סאלח: תודה.

עמירם אפלבום: מוסדיים – אנחנו עשינו שני מהלכים למוסדיים, ושניהם פורסמו בעיתונות.

עמירם אפלבום: המהלך הראשון הוא לסייע למוסדיים לגייס ולהצדיק את הגיוס של אנליסטים שמבינים בטכנולוגיה.

עמירם אפלבום: זה יצא לדרך.

עמירם אפלבום: שבעה גופים מוסדיים כבר קיבלו מאיתנו את האור הירוק לגייס אנליסטים, מומחים, והם הקימו קבוצות של אנליסטים.

עמירם אפלבום: לא רק אחד.

עמירם אפלבום: אנחנו מגייסים אחד ושניים.

עמירם אפלבום: הם הקימו קבוצות לעשות אנליזה של תעשיית ההיי-טק.

עמירם אפלבום: הדבר השני שיצא עכשיו, ב-14 ביוני, הוא שוב קול קורא למוסדיים להצטרף אל גופי השקעות קיימים של ההיי-טק או בעצמם עם היכולות שלהם, כשהמדינה נותנת ביטחון להשקעה.

עמירם אפלבום: זאת אומרת, כשהם משקיעים לשמונה שנים, אם ערך ההשקעה שלהם ירד, המדינה תפצה עד 40% מירידת הערך אחרי שמונה וחצי שנים.

עמירם אפלבום: אם הערך היעלה, הם יחזירו לנו 10%.

עמירם אפלבום: יש עוד הרבה פרטי פרטים, אבל צעד נכון שעשינו בשיתוף עם אגף התקציבים בראש ובראשונה שהריץ את זה, עם החשב הכללי, שלא כאן, כי הכול בידיים של רשות החדשנות.

עמירם אפלבום: עם הממונה על ניירות ערך, עם בנק ישראל, פעם ראשונה כמעט קורה ב-15-10 השנים האחרונות שמוסדיים נכנסים בצורה מובנית לתוך ההשקעות דרך חברות צמיחה, לא בסטארט-אפים, אלא בחברות שכבר מוכרות משהו כמו 5 עד 10 מיליון דולר בשנה.

עמירם אפלבום: רק להן, ששם רמת הסיכון יותר נמוכה.

עמירם אפלבום: אשמח להוסיף.

עמירם אפלבום: זה יוצא לדרך.

עפר שלח: כמה כסף כבר נכנס לתוך הענף כתוצאה מהמהלך הזה?

עפר שלח: אתה יכול להגיד?

עמירם אפלבום: לא הבנתי את השאלה.

עפר שלח: עשיתם מהלך שהבטיח למוסדיים איזושהי הגנה על ההשקעה שלהם.

עפר שלח: האם אתה יכול להגיד כמה כתוצאה מזה באמת גופים מוסדיים שמו בחברות ההיי-טק?

עמירם אפלבום: לא.

עמירם אפלבום: הקול קורא יצא.

עמירם אפלבום: המוסדיים עכשיו בשלבים להכין לנו את הבקשות.

עמירם אפלבום: ואז אנחנו נאשר אותן.

עפר שלח: ברור.

עמירם אפלבום: זה יהיה ב-30 באוגוסט.

עמירם אפלבום: אנחנו מצפים.

עמירם אפלבום: יש לנו תקציב פה עד 1.5 מיליארד שקלים השקעות, שהם יצטרכו לעשות מצ'ינג על זה.

עפר שלח: ברור.

עמירם אפלבום: יצטרכו להשקיע גם יותר.

עמירם אפלבום: אז יש 1.5 מיליארד.

עמירם אפלבום: אנחנו מכוונים ל-2 מיליארד.

עפר שלח: אוקיי.

עפר שלח: נקודה האחרונה לגבי דוח מבקר, כי אנחנו רוצים לדבר גם נציגים של האוצר.

עמירם אפלבום: עכשיו, לגבי דוח המבקר.

עמירם אפלבום: כמה מילים.

עמירם אפלבום: תראו, אין מילים בפי להגיד כמה זה טוב שמבקר בא ומעלה את הנקודות.

עמירם אפלבום: אבל חלק גדול מהביקורת שלו, כמובן, ישבה גם על האינפוטים שלנו.

עמירם אפלבום: אז כמו שאמרתי, אנחנו חשופים ועושים השקעות עם הגופים המוסדיים.

עמירם אפלבום: כוח האדם בהיי-טק – יש לנו מספר מסלולים שפועלים, כמו סיירות תכנות וכמו זה נקרא ג'וניורים להיי-טק וכו' יחד עם אגף התקציבים, יחד עם הוות"ת יש מהלך שלם שהולך לשנות את כל ההסתכלות של העברת טכנולוגיה מהאקדמיה והתעשייה, איך האקדמיה תשופה או תמומן בהקשר ישיר למחקרים יישומיים ולפטנטים, זה תהליך שקורה ממש בימים אלה.

עמירם אפלבום: חברות צומחות – אנחנו ממשיכים.

עמירם אפלבום: אנחנו דווקא רואים מ-2018 ו-2019 גידול של 80%, תקשיב טוב, של חברות שדווקא צומחות בארץ, ולא יוצאות ולא עושות אקזיטים.

עמירם אפלבום: דיברתי על האוכלוסיות מגוונות.

עמירם אפלבום: תעשיית ייצור – להגדיל את הפריון שהמבקר דיבר עליה.

עמירם אפלבום: יש מאמץ משותף.

עמירם אפלבום: הרשות פה שמה פוקוס יחד עם רשות ההשקעות של משרד הכלכלה, ואני יש לי כובעים, אז אני בשניהם.

עמירם אפלבום: ואנחנו שמים הרבה מאוד תשומת לב גם על ההדרכות.

עמירם אפלבום: הדבר הכי חשוב הוא התחומים העתידיים.

עמירם אפלבום: בעתיד כשמדברים גם על ביולוגיה שהיום נכנסת בכל רפואה מותאמת אישית, וגם כשאתה מסתכל על כל ה-Data Science ועל הבינה המלאכותית, אתה מכניס את שניהם ביחד ואת הכול, זה Bio-convergence, פה יש לישראל סיכוי עצום בגלל הביולוגיה במכון ויצמן ובטכניון ובבר אילן, באוניברסיטת באר שבע, שמצטיינים במחקרים יחד עם מדעי הנתונים לעשות קפיצת מדרגה, להגיע פה לדברים שהעולם באמת יוכל לראות פה פריצות דרך משמעותיות ביותר.

עפר שלח: תודה רבה.

עמירם אפלבום: וכמובן, כל זה בראייה האסטרטגית של הממשלה.

עפר שלח: אוריאל, אתה רצית לשואל, בבקשה.

אוריאל בוסו: היושב-ראש, קודם כול, באמת אני מברך על הדיון החשוב.

אוריאל בוסו: יש שתי נקודות, שדווקא כשאני שומע את הרשות החדשנות, שצריך לשים עליהן.

אוריאל בוסו: ודווקא שמעתי את - - - בחלק הזה.

אוריאל בוסו: קודם כול, צריך דעתי, גם הוא אמר את זה, להקים סוג של רשות או מנהלת משותפת גם כנציגי המגזרים בשביל שכשאתה בונה את אופי הרצון שלך לתמרץ או להפעיל או לשלב את החברה, אתה תדע לעשות את ברוח הדברים.

אוריאל בוסו: אני יודע שהקימו מפעלים, למשל, באלעד או בקריית ספר, שמתאימים לאופי החיים של הציבור החרדי גם מבחינת השעות והחלוקה וכו'.

אוריאל בוסו: נקודה נוספת – בכספים שניתנים – אנחנו כן מודעים למקרה, שנקרא לזה בקיצוני, שוק עבדים, שבסופו של יום זה מגיע לזה.

אוריאל בוסו: אנחנו יודעים גם כן בסיבוב שהמדינה תמרצה עכשיו בקורונה, אז חלק מעשירים התעשרו קצת עוד יותר כמו הבנקים, אבל לאזרח הפשוט זה לא הגיע.

אוריאל בוסו: גם כן בחלק הזה של ההיי-טק בכספים שנותנים מטעם המדינה, לתמרץ וכו', זה מגיע בסופו של יום גם כן בעיקר הרבה לחברות.

אוריאל בוסו: אבל משתמשים בכוח אדם, שמודים שהוא כוח אדם הטוב ביותר שהיה להם, ממש כשוק עבדים.

אוריאל בוסו: לנסות ולראות איך מפקחים יורת על הכסף הזה בסוף, שיגיע - - -

עפר שלח: אני מנסה להבין למה אתה מתכוון.

עפר שלח: הרי בסופו של דבר, נקבע פה מענק בלי קשר להיי-טק או לא היי-טק.

עפר שלח: נקבע פה מענק לעסק שמחזיר עובדים נגיד מה-1 ביוני.

עפר שלח: איך הדבר הזה מתרגם למה שאתה קורא לו שוק עבדים?

אוריאל בוסו: המענק שנקבע הוא נקבע לצורך או להחזרה לעבודה או תמרוץ.

אוריאל בוסו: אני מדברים באופן כללי, כשדיברנו על לתמרץ בנושא היי-טק.

עפר שלח: נכון, נכון.

אוריאל בוסו: הוא מקבל את זה, נגיד, כגוף או כחברה מסוימת או על פטנט מסוים.

עפר שלח: הוא מקבל אותו פר עובד שהוא מחזיר.

אוריאל בוסו: יפה.

אוריאל בוסו: אבל אני לא בטוח שבסוף העובד נהנה מאותו תגמול שהוא מקבל, בטח לא בכמות שזו המטרה.

אוריאל בוסו: זו הכוונה.

אוריאל בוסו: זאת אומרת, אם, נגיד, הוא מקבל 8,000 - - -

עפר שלח: זאת אומרת, אתה מכיר מקרים שבהם ספציפית בחברות ההיי-טק הוחזרו אנשים לעבודה, אבל בתנאים יותר גרועים או - - -

סונדוס סאלח: כדי לקבל את המענק.

עפר שלח: לא.

עפר שלח: המענק הוא בחברה.

עפר שלח: בואו נבדיל.

עפר שלח: יש מענקים אישיים ומענקים - - -

אוריאל בוסו: אין בעיה.

אוריאל בוסו: אבל נמצאים בחברה אפילו קיבלה - - -

עפר שלח: עם המענק הזה יש הרבה מאוד בעיות, אבל אני - - -

אוריאל בוסו: החברה אפילו קיבלה לפעמים במענק יותר ממה שהיא שילמה במקור לעובד לפני כן.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: ברור.

אוריאל בוסו: זו הנקודה.

אוריאל בוסו: אם כבר נתת, שתהיה בקרה.

אוריאל בוסו: שהעובדים יקבלו, ולא הם.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: זמן מצוין באמת להעלות את משרד האוצר.

עפר שלח: אם כי מי שאנחנו הולכים לדבר איתו הוא לאו דווקא – אה, נועה שוקרון איתנו?

נועה שוקרון: בהחלט.

עפר שלח: רפרנטית תעשייה והשכלה גבוהה באג"ת.

עפר שלח: נמצא, אני מניח, במקביל גם סגן בכיר למנהל רשות שוק ההון, שאותו רציתי לשאול על הרגולציה ועל הנושא של המוסדיים.

עפר שלח: אבל את יכולה באמת לסכם את המאמצים ואת התוכניות העתידיות של אגף התקציבים אל מול לזה שנאמר לנו פה על ידי בכירים וממונים על ענף שעושה כמעט חצי מהייצוא הישראלי, שהוא ענף בנפילה חופשית.

נועה שוקרון: כן.

נועה שוקרון: אז צוהריים טובים ליושב-ראש הוועדה ולכל המשתתפים.

נועה שוקרון: ענף ההיי-טק נפגע בקורונה כמו כל כלכלת ישראל.

נועה שוקרון: כן חשוב לציין שבכל מדד כלכלי שיש לנו ובהשוואה לענפים אחרים הוא נפגע פחות, וחשוב לציין את זה.

נועה שוקרון: עם זאת, לאור העובדה שבהחלט מדובר בקטר צמיחה וגם משרד האוצר רואה את החשיבות האסטרטגית של הענף הזה לטובת צמיחה עתידית של המשק, גם במהלך תוכנית הסיוע של הקורונה הוקצו 1.5 מיליארד שקלים ייעודיים לענף הזה.

נועה שוקרון: בעזרת הכסף הזה עשינו את כל התוכניות שעמי דיבר עליהן, אם זה תוכנית המוסדיים, שאני חושבת שיש לה חשיבות אסטרטגית עצומה, ואם זה המסלולים המהירים, שאפשרו באמת הזרמת כסף מאוד מהירה לשוק ולחברות וסייעו תזרמית במקומות שבהם היה צורך.

נועה שוקרון: וכרגע, המדינה והאסטרטגיה עוברות להיות פחות בראייה ענפית ויותר בראייה של היקפי פגיעה.

נועה שוקרון: התובנה הזו נובעת מהבנה שאני חושבת שתסכימו איתי לגביה, שבסוף היכולת של המדינה לחתוך באופן דק מאוד ענפים ולהגיד שענף X או ענף Y נפגע יותר או פחות מענף אחר היא מאוד מורכבת.

נועה שוקרון: ולכן כל תוכניות הסיוע החדשות של המדינה הן בעצם פתוחות לכולם וסובבות סביב היקפי פגיעה.

נועה שוקרון: כלומר, ככל שיש שיעור מסוים מהמחזור שנפגע, כל חברה, ולא משנה מאיזה ענף היא, תוכל להיות זכאית למענקים.

נועה שוקרון: כמובן שיש פה גם מענקים לעסקים וגם את כל הנושא של המענקים הסוציאליים לעובדים מפוטרים וכו'.

נועה שוקרון: ולכן אלה כלים רוחביים שכמובן פתוחים גם בפני ענף ההיי-טק.

עפר שלח: אז אם את מדברת על כלים רוחביים, יש דיבור ודיבור מוצדק על זה שבסופו של דבר אנחנו צריכים להפוך את המשבר להזדמנות, וברור שהזדמנות בהקשר של המשק הישראלי זה בשני דברים שקשורים להיי-טק: אחד – זה אחד הכשרות של אנשים שייכנסו לעבוד שם; שניים – זה עידוד של השקעות שיובילו לפריון יותר גדול, ובהגדרה פריון יותר גדול בישראל קשור לחדשנות.

עפר שלח: מה אתם עושים בתחומים האלה?

נועה שוקרון: אז בהקשרי עידוד ההשקעות, וזו נקודה שגם עלתה בדוח המבקר, היא נקודה אסטרטגית, שאני חושבת שבהקשר הזה אני אומר בכנות שניצלנו את משבר הקורונה כדי לפתור פה משהו שהוא הרבה יותר עמוק, ואני בטוחה שישפיע באופן מהותי על התעשייה – וזה גיוון מקורות המימון והכנסת הגופים המוסדיים כגופים שמשקיעים ומכניסים כסף לחברות ההיי-טק.

נועה שוקרון: אם צריך, אני כמובן אשמח להרחיב.

נועה שוקרון: גם בארי מרשות שוק ההון שנמצא כאן וגם הרשות החדשנות ידעו לעשות את העבודה אפילו יותר טוב ממני.

נועה שוקרון: יש כלים נוספים שמעודדים השקעות.

נועה שוקרון: חלקם נמצאים בתוכנית הכלכלית שאנחנו נמליץ לממשלה לקדם אם וכאשר יהיה תקציב.

נועה שוקרון: בנוסף, אני אציין שכל נושא כוח האדם שדיברנו עליו.

נועה שוקרון: אנחנו מאז ומתמיד האמנו שגם בנושא האוכלוסיות דרך המלך בוודאי ובוודאי להשתלבות בליבת תעשיית ההיי-טק היא השכלה גבוהה איכותית.

נועה שוקרון: איל ולדמן דיבר על זה לא מעט, ואני מסכימה עם כל דבר שהוא אמר לגבי חשיבות האיכות ושכמה אסור לוותר עלייה.

נועה שוקרון: גם פה יש תוכנית מאוד גדולה שאנחנו נרצה לקדם במסגרת התוכנית הכלכלית שמדברת על הגדלה נוספת במספרי הסטודנטים.

נועה שוקרון: אני אציין בהקשר הזה שהאוכלוסייה הערבית מגיעה למספרי שיא שנה אחר שנה והיא כבר נמצאת במצב ששיעור הלומדים שלה במקצועות ההיי-טק נמצא ממש אפילו גבוה משיעורם באוכלוסייה, שזה נתון מאוד משמח.

נועה שוקרון: ואני בטוחה שלא יחלפו מספר שנים רב עד שהוא גם יבוא לידי ביטוי בתעשייה עצמה.

עפר שלח: נועה, שנייה.

עפר שלח: את מדברת וגם דוח המבקר מדבר על אוכלוסיות, בעיקר כמובן על האוכלוסייה הערבית והחרדית, וזה בסדר גמור.

עפר שלח: אבל ספציפית למשבר הקורונה שבו נוצר מצב שאחוז האבטלה והאנשים שנמצאים בחל"ת הוא משהו שלא הכרנו אותו, למעלה מ-20%.

עפר שלח: האם זה מנוצל כדי להכשיר ולהכניס לתוך ענפים שיש בהם חדשנות או ספציפית לענף ההיי-טק אנשים מכל רחבי האוכלוסייה שהיו קודם במקצועות אחרים, כולל מקצועות שבגלל הקורונה נמצאים היום בכלל בסכנה קיומית?

נועה שוקרון: אני אתייחס.

נועה שוקרון: התשובה קצת מורכבת, והיא מורכבת משני רבדים.

נועה שוקרון: ראשית, גם בענף ההיי-טק יש פיטורים, ונשאלת השאלה, ואני אומר בכנות שאנחנו עוקבים אחר הנתונים, כי אנחנו עוד לא יודעים לתת תשובה ברורה לגבייה – אבל נשאלת השאלה: האם גם בענף ההיי-טק, מה שהיה בעבר, המחסור בעובדים, האם היא בעיה שעדיין קיימת?

נועה שוקרון: זו שאלה אחת שאני חושבת שעוד מוקדם לתת לגבייה תשובה, כי השאלה אם אותם מושבתים יחזרו לעבודה כן או לא, ואיך באמת החברות יתמודדו עם הירידה בביקוש וכו'.

נועה שוקרון: הנושא השני לשאלתך - - -

עפר שלח: כן אבל, סליחה שאני קוטע אותך, הדעת נותנת שביציאה מהמשבר תהיה מתי שתהיה שם אנחנו נוכל למצוא את יציאה יותר מהירה.

עפר שלח: כשיחזור הכסף לזרום, אם נחבר אותו ליזמות הישראלית ולמספיק אנשים מוכשרים, אז משם אנחנו גם נראה ברמה הלאומית תשואה יותר גדולה מאשר בענפים אחרים.

נועה שוקרון: אני מסכימה לחלוטין.

נועה שוקרון: זה נוגע לחלק השני של תשובתי, שבעצם שואל: מיהם אותם מושבתים במשק?

נועה שוקרון: ופה הפילוח הוא פילוח שמראה שלאו דווקא מדובר באוכלוסייה שלכל הפחות היא אוכלוסייה טבעית, נקרא לה, להיי-טק.

נועה שוקרון: כלומר, פחות או יותר 50% מהמושבתים הם אנשים ללא תואר אקדמי.

נועה שוקרון: לא דיברתי בכלל על תואר אקדמי-טכנולוגי.

נועה שוקרון: ולכן נשאלת השאלה: מה היכולת של המדינה להסב אותם להיי-טק?

נועה שוקרון: עם זאת, בשוליים, אני מסכימה מאוד שיש פה הזדמנות גדולה למשק.

נועה שוקרון: ואני חושבת שיש תוכניות של הרשות לחדשנות שהולכות להיות מושקות בקרוב.

נועה שוקרון: שוב, חלקן כבר בימים הקרובים, חלקן במסגרת תוכנית הכלכלית שאנחנו מקדמים, שאמורות לאפשר לכל התוכניות שעוסקות באופן ייעודי באוכלוסיות, באיך ניתן להכניס אותן עם כל החסמים גם התרבותיים וגם האקדמיים, לענף ההיי-טק ונותנות מענה לסוגיות האלה.

עפר שלח: אני אגיד לך.

עפר שלח: תראה, זה לא סוד, אלה נתונים שמפורסמים, שאחוז האנשים הצעירים בין אלה שהוצאו לחל"ת ועכשיו גם אלה שמפוטרים הוא גבוה יחסית.

עפר שלח: מדובר באנשים צעירים שבחרו לעסוק בתחומים אחרים, וזה כמובן בסדר גמור.

עפר שלח: אבל חלקם כאמור גם בתחומים שנמצאים ממש בסכנה.

עפר שלח: אלה אנשים צעירים.

עפר שלח: הם יכולים להיות עם השכלה אקדמית שהיא לא בהיי-טק.

עפר שלח: הם יכולים להיות עם השכלה תיכונית טובה וסבירה לישראלים ושאפשר להכשיר אותם ב-boot camps כאלה ואחרים, אם תהיה לזה תוכנית ייעודית.

עפר שלח: יש דבר כזה?

נועה שוקרון: יש לא boot camp, אלא תוכניות ייעודיות אחרות של הרשות החדשנות.

נועה שוקרון: אני ממליצה שהם יוכלו לספר יותר על התוכניות שלהם.

נועה שוקרון: ואני חושבת כמוך שחלק מהתפקידים של המדינה בעת הזו היא לייצר תוכניות נוספות בנושא הזה.

נועה שוקרון: הסוגיה עצמה של פוטנציאל הגדלת העובדים הן מבחינת האוכלוסיות והן מבחינת עובדים כלליים לענף ההיי-טק היא סוגיה שיחד עם הרשות החדשנות אנחנו מדברים עליה רבות ועוסקים בה רבות.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את בארי כספי, סגן בכיר למנהל רשות שוק ההון.

עפר שלח: אם אתה יכול באמת להתייחס ספציפית לסוגיית כניסת המוסדיים לשוק הזה והאם נדרשים לטעמכם גם שינויים רגולטוריים כדי שהדבר הזה יקרה?

בארי כספי: אז קודם כול, יושב-ראש הוועדה ושאר החברים בדיון, צוהריים טובים לכולם.

בארי כספי: אז אני באמת אתייחס לנושא בתמציתיות.

בארי כספי: אז קודם כול חשוב להדגיש שהמטרה המרכזית שלנו גם בפיקוח וברגולציה בכלל היא בעצם לוודא שהשקעות שנערכות בכספי ציבור נערכות כמובן בצורה בטוחה וזהירה מתוך מטרה להגביר את החיסכון הפנסיוני של הציבור, שזה כאמור, ברור לכולם אני חושב, בעצם האמצעי המרכזי שמבטיח את הפרנסה של רוב התושבים לאחר הגיעם לגיל פרישה.

בארי כספי: וכדי לבוא ולממש את המטרה הזאת, אנחנו רוצים לוודא שהתשואות עצמן, הגופים המוסדיים בעצם משיאים תשואות, כמובן, בהתאמה לסיכון.

בארי כספי: זה בעצם first and foremost מבחינתנו.

בארי כספי: עכשיו, לכאורה ללא קשר לזה, בעצם נזכרו פה בצורה אני חושב מאוד מאוד מקיפה, הדגשים שונים לגבי בעצם החשיבות של קידום ההשקעות בהיי-טק בישראל.

בארי כספי: ואני בהחלט חושב ששתי המטרות האלה לכאורה – המטרה של השאת התשואה לחוסכים והמטרה של הגברת ההשקעות בהיי-טק – באמת יכולות לדור בכפיפה אחת ויכולות להתקיים ביחד.

בארי כספי: ובמקומות שבהם אנחנו רואים חפיפה בין אותן מטרות וקיימים חסמים רגולטוריים, אז בהחלט נפעל במלוא מאודנו לבוא להסיר אותם.

בארי כספי: אנחנו לא עושים את זה עכשיו.

בארי כספי: ושאלתך, יושב-ראש הוועדה, לגבי חסמים קונקרטיים, יש את כל הנושא שקשור בעצם לדמי ניהול חיצוניים, דמי ניהול שמושתים על החוסכים במקרים שבהם הגופים המוסדיים עורכים השקעות דרך צדדים שלישיים, לרבות קרנות הון סיכון.

בארי כספי: וכדי לבוא ולגבש פתרון בנושא הזה, הממונה על שוק ההון, ד"ר משה ברקת, הקים ועדה ציבורית, ועדה הטרוגנית שמורכבת מאנשים מומחים בתפקידם שבעצם באה ומגבשת, ממש בחודשים הקרובים תגיע לכדי סיום של גיבוש המלצות איך לבוא ולאפשר יותר Assurance ו-ודאות כאשר בעצם גופים מוסדיים מבצעים השקעות דרך צדדים שלישיים.

בארי כספי: אז זה למעשה איזשהו אזור אחד, רגולטורי, שבו אנחנו כרגע שוקדים על פתרון.

בארי כספי: יש עוד נושא שגם בעצם צוין בדיון לגבי היבטים מיסויים, שגם כאן התחלנו בעצם איזשהו דיאלוג ראשוני עם רשות המיסים.

בארי כספי: וזה גם עוד נושא שאיתרנו שגם לו יש, במישרין או בעקיפין, השפעה מסוימת על היכולת לבצע השקעות.

בארי כספי: אז רק אגיד בהקשר הזה – וכמובן, אם יש עוד שאלות, אני אשמח להרחיב – שבעצם איפה שיש מפגש אינטרסים בין אותה מטרה של השאת תשואה לחוסכים ולעמיתים לבין קידום ההשקעות בפרויקטי ההיי-טק, אנחנו נפעל באמת במלוא מאודנו לבוא ולקדם את הנושאים האלה ולשחרר חסמים ככל שנאתר אותם.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: הנושא של דמי ניהול אני לא בטוח שהוא קשור לביטחון ההשקעה.

עפר שלח: זאת אומרת, זה שמי ניהול לא צריכים להיות חלק כזה גדול, לאכול חלק כזה גדול מהתשואה, אני מניח שכולנו מסכימים על זה.

עפר שלח: אנחנו נאריך את הדיון בכמה דקות.

עפר שלח: אני מבקש שהאחרון שאנחנו נדבר איתו יהיה פרופ' דן בלומברג, סגן נשיא אוניברסיטת בן גוריון.

עפר שלח: ואני רוצה להעלות מולך כמה סוגיות שעלו במהלך הדיון הזה.

עפר שלח: אחת היא באמת האם יש לנו מחסור בסטודנטים בתחומים שמובילים אחר כך לעיסוק בהיי-טק, בראש ובראשונה, כמובן, מדעי המחשב, מתמטיקה וכן הלאה?

עפר שלח: והדבר השני הוא החיבור של המחקר הבסיסי שאתם עושים באוניברסיטאות, הידע הבסיסי והעמוק שאתם מקנים לעולם המעשה.

עפר שלח: ואולי דבר שליש זה באמת מיצוי, שעלה גם בדוח המבקר, זה מיצוי IT שאתם צוברים אצלכם.

עפר שלח: כן, הייתה הערה בדוח המבקר, שבסופו של דבר נצבר המון ידע באוניברסיטאות.

עפר שלח: רק חלק קטן ממנו הופך אחר כך להיות מעשי בעולם העסקים.

עפר שלח: בבקשה.

דן בלומברג: תודה, כבוד היושב-ראש.

דן בלומברג: אני שמח לדבר בפניכם, חברי הכנסת ושאר המשתתפים שנמצאים היום.

דן בלומברג: אני סגן נשיא באוניברסיטת בן גוריון וכשנתיים גם שימשתי כיושב-ראש פורום סגני הנשיאים למחקר ועסקתי לא מעט בממשק בין האוניברסיטאות למדינה בהרבה מאוד שיחות עם רשות החדשנות בנושאים הללו.

דן בלומברג: אני אתחיל בנקודה הראשונה שהעלית, והיא מספרי הסטודנטים.

דן בלומברג: אני מבחין בין שני תחומים שהזכרת בעצמך: מדעי המחשב ומתמטיקה.

דן בלומברג: בתחומים כמו מדעי המחשב, הנדסת מערכות מידע, הנדסת חשמל, הנדסת תעשייה וניהול, האוניברסיטאות מקבלות היום, ממלאות את מכסות שלהן במספרי הסטודנטים ומתקשות לקלוט עוד סטודנטים בעיקר בגלל מחסור בחברי סגל בתחומים הללו.

דן בלומברג: עכשיו, עד לא מזמן היה לנו קושי בגיוס חברי סגל מצוינים.

דן בלומברג: והתחרות הייתה מאוד קשה בין האוניברסיטאות לתעשייה למעשה.

דן בלומברג: וכמובן שהתעשייה יכולה להציע שכר מאוד מאוד גבוה, וקשה לאוניברסיטאות להתחרות בשכר הזה.

דן בלומברג: וכתוצאה מזה קשה לנו להגדיל את מספרי הסטודנטים בתחומים הללו.

דן בלומברג: לכן אני חושב שבנושא הזה כל תמיכה שיכולה להיות בהענקת תשתיות מחקר למועמדים להיות חברי סגל יכולה לסייע לנו להגדיל גם את מספרי הסטודנטים.

דן בלומברג: בנוסף לזה, יש לנו קושי גם בגיוס אנשים מתוך התעשייה שישמשו בחלק מזמנם כחברי סגל.

דן בלומברג: וזה יכול להיות גם אחד הפתרונות.

דן בלומברג: הקשיים הם קשיים, חלקם רגולטוריים בין האוניברסיטאות לוות"ת.

דן בלומברג: חלקם כמובן מול התעשייה, וזה נוגע גם לנושאי IT וכן הלאה.

דן בלומברג: אבל באמת חסרים לנו חברי סגל בתחומים הללו של ההיי-טק.

דן בלומברג: במתמטיקה ובפיזיקה המצב הוא שונה.

דן בלומברג: שם כמובן שאנחנו יכולים להגדיל את מספרי הסטודנטים.

דן בלומברג: אבל יש פחות מועמדים מתאימים, בוגרי תיכון שיש להם 5 יחידות מתמטיקה ועומדים בדרישות הקבלה.

דן בלומברג: התוצאה היא כמובן הורדת הדרישות בקבלה ללימודים באוניברסיטאות בתחומים הללו.

דן בלומברג: אז אני ממש רוצה להפריד בין שני התחומים הללו.

דן בלומברג: אני רק רוצה עוד דבר אחד לציין.

דן בלומברג: יש לנו כמובן גם קושי בשילוב של חרדים באקדמיה בגלל היעדר של ציוני בגרות ראויים וכו'.

דן בלומברג: וצריך לתת את הדעת לעניין הזה, ואני חושב שיש גופים במל"ג, בוות"ת, שעוסקים בעניין הזה.

דן בלומברג: בנושא העברת ידע, אז קודם כול הוזכר כאן לא מעט פעמים כמה כסף מושקע במו"פ במדינת ישראל.

דן בלומברג: רוב הכסף שמושקע בתעשייה מושקע בפיתוח, פחות במחקר.

דן בלומברג: רוב המחקר נעשה באקדמיה ומרכזי מחקר במדינה, כאשר המחקר הזה הוא בסיסי.

דן בלומברג: ואז אנחנו נתקלים בקשיים באמת בהעברת הידע מהאוניברסיטאות אל התעשייה.

דן בלומברג: הכשלים הללו או הקשיים נובעים קודם כול מקושי תרבותי.

דן בלומברג: עד לפני כארבע שנים רוב הממשק שהיה בין האקדמיה לתעשייה היה במימון מחקרים בתוך האוניברסיטאות.

דן בלומברג: לא היה בהעברת ידע.

דן בלומברג: בארבע השנים האחרונות חל שינוי, ויש הרבה יותר ניסיונות למסחור.

דן בלומברג: כאן אנחנו נתקלים מספר בעיות, חלקן נובעות מתגמול של חברי הסגל והרצון שלהם להעביר ידע.

דן בלומברג: חברי הסגל נשפטים כיום על המאמרים, על פרסום מאמרים, וברגע שהידע עבר לרשות הכלל במאמר מדעי, אז כמובן יותר קשה למסחר אותו.

דן בלומברג: דבר שני, חברות המסחור עסקו בשנים שלפני כן בחוזי מחקר ולא במסחור ידע.

דן בלומברג: זה קושי תרבותי שאנחנו מנסים להתמודד איתו חלקית באמצעות רשות החדשנות.

דן בלומברג: קיימים עוד קשיים מול התעשיות הישראליות.

דן בלומברג: ספציפית יש מספר תעשיות ישראליות מאוד גדולות שקשה לנו להגיע איתן להסכמה על תנאי המסחור.

דן בלומברג: מעבר לזה, אני כן חייב לציין את המאמצים הגדולים שרשות החדשנות עושה באמצעות מענקים מיוחדים, בין אם "קמין", "נופר" וכן הלאה.

דן בלומברג: היום יש לזה שם אחר.

דן בלומברג: עמי יוכל להגיד לנו מה השם כיום.

דן בלומברג: אבל אלה מענקים שמחברים בין האוניברסיטאות לתעשייה, ולמעשה מגשרות על עמק המוות שבין האקדמיה לתעשייה.

דן בלומברג: לגבי המספר שהועלה בהתחלה על ידי נציג מבקר המדינה, נאמר שם ש-1% מהפטנטים שנרשמים על ידי האוניברסיטאות הופך בסופו של דבר לחברה.

דן בלומברג: אני חושב שהוא מספר לא רע.

דן בלומברג: אני קצת הופתעתי מהמספר הזה.

דן בלומברג: כלומר, 1 מכל 100 פטנטים הופך לחברה.

דן בלומברג: אני לא חושב שזה קיים במדינות אחרות.

דן בלומברג: אבל המצב שלנו הוא לא מספיק טוב.

דן בלומברג: ואני חושב שאנחנו כן חייבים למצוא דרכים נוספות להעביר ידע מאקדמיה לתעשייה, לשלב אנשי תעשייה בתוך האקדמיה, כדי שנוכל להגדיל את מספרי הסטודנטים בתחומי ההיי-טק ולמצוא דרכים נוספות לממשק את האקדמיה והתעשייה במדינה.

עפר שלח: מאה אחוז.

עפר שלח: אני מודה לך.

עפר שלח: אני רוצה לסכם את הדיון בשלב הזה.

עפר שלח: שמענו דברים מדאיגים גם מרשות החדשנות, גם מנציגי התעשייה.

עפר שלח: דובר פה על ענף שהוא בנפילה חופשית על ידי רשות החדשנות שהיא אחראית במובן מסוים על זה מהצד הממשלתי.

עפר שלח: יכול להיות שהמספרים עצמם, 7% פיטורים, הם אמנם בעלייה.

עפר שלח: וגם שמענו צפי שהם יעלו עוד יותר.

עפר שלח: הם עדיין נמוכים יחסית אולי לענפים אחרים במשק.

עפר שלח: אבל צריך לזכור על מה אנחנו מדברים.

עפר שלח: עכשיו, לזה צריך להוסיף סכנות נוספות, שחלקן הוזכרו פה.

עפר שלח: כשאנחנו מדברים על קרוב למחצית הייצוא, צריך לזכור שהדבר הזה מרוכז במספר מאוד קטן של חברות במשק, וחלקן רב-לאומיות, כמו אינטל, שהמחויבות שלהן, בסדר, היא קיימת כל עוד היתרונות היחסיים נמצאים פה.

עפר שלח: אבל בעולם שילך ויתכנס גם בגלל המשבר הכלכלי וגם בגלל גורמים אחרים, כמו מלחמות סחר, זה נמצא בסכנה.

עפר שלח: יש חברות, כמו צ'ק פוינט, נגיד, שהלב שלהן הוא ישראלי, הן נוסדו פה בארץ.

עפר שלח: אבל בסך הכול יש ריכוזיות מאוד גדולה של הייצוא הזה, וזה עוד יותר מסכן אותנו.

עפר שלח: ולכן, אני חושב שההסתכלות צריכה להיות בסופו של השלב, שלב הבלימה הזה שאנחנו נמצאים בו, צריכה להיות על ניצול ההזדמנויות, וחלק מזה על שצריך להכשיר אנשים מכל המגזרים, לא רק להסתכל על זה בהיבט החשוב כשלעצמו, ושגם מופיע בדוח מבקר המדינה, רק הוא קודם לקורונה, של הגברת התעסוקה של האוכלוסייה הערבית והחרדית.

עפר שלח: לנצל את המצב הנוכחי, דווקא את הקושי שהוא מייצר, לתוכנית עשירה של הכשרות שייצרו מסד יותר גדול של אנשים שמסוגלים לעבוד בתחומים של חדשנות ושל היי-טק, והם כבר ימצאו את הדרך שלהם בתוך הענפים שיצמחו עם סיום המשבר.

עפר שלח: וצריך לנצל את זה כדי לבדוק טוב את הרגולציה.

עפר שלח: נושא, למשל, השקעות המקומיות, למשל, שגופים המוסדיים עלה פה פעם אחר פעם.

עפר שלח: אז מאה אחוז צריך להיות זהיר בזה.

עפר שלח: יש לזה פתרונות כפי ששמענו גם מאנשים האוצר, גם אמירות כמו של איל ולדמן לגבי השקעה בשלב מסוים שהוא פחות מסוכן או בצורה מסוימת שהיא פחות מסוכנת.

עפר שלח: אנחנו חייבים לצאת מהמשבר הזה כשההיי-טק הישראלי, הקטר הזה על פי הקלישאה, באמת מצוי במצב שיכול למשוך את הכלכלה החוצה, כי ברור לגמרי שגם בצד השני של המשבר זה יהיה הענף שיכול לקדם אותנו.

עפר שלח: אני אומר בהיבט הזה איזו הערה חצי פוליטית, אבל בעיניי תמיד היה, שבמקום לחבר את ההשכלה הגבוהה עם המים, צריך לחבר אותה עם המדע.

עפר שלח: גם בימים שלפני הממשלה הזו אני חשבתי שהשכלה הגבוהה מקומה הוא לא משרד החינוך, כי יש שיותר קשר בין מדע וטכנולוגיה להשכלה הגבוהה מאשר בין לימודים בכיתה ג' להשכלה הגבוהה.

עפר שלח: ואולי זה היה מאפשר גם, אפרופו הדברים שאמר לנו פרופ' בלומברג בסוף, לעשות את הדברים האלה בצורה יותר נכונה.

עפר שלח: כך או כך, אנחנו נמשיך לעקוב אחר זה ואני מניח ומקווה שגם מבקר המדינה.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: אני נועל את הדיון.