ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 43, 2020-08-05 09:00

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: היום יום רביעי, ט"ו באב התש"ף , 05 באוגוסט 2020.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: הנושא שעל סדר היום הוא טיוטת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון מס' 4 ), התש"ף-2020.

יעקב מרגי: אי-אפשר לדלג על התייחסות לט"ו באב.

יעקב מרגי: אני חושב שלא צריך תאריכים מיוחדים בלוח העברי על מנת להרבות אהבה בישראל, במיוחד בימים הללו שאנחנו קמים איש באחיו, במקום להתמודד יחדיו מול האויב שנקרא "קורונה".

יעקב מרגי: במקום זה, כל אחד מחפש את הליקויים של הצד השני ויוצא בהאשמות.

יעקב מרגי: חייבים להעביר מסר שקורא להחליף משקפיים.

יעקב מרגי: יש כמה סוגי משקפיים, יש משקפיים שרואים רק רע ויש משקפיים שרואים רק טוב.

יעקב מרגי: יש משקפיים מאוזנים שרואים גם את הטוב וגם את הרע – זו דרך האמצע.

יעקב מרגי: אני מקווה שכולנו נתגבר, וכל אחד יתקן את עצמו, על מנת להרבות אהבה בישראל, תודה רבה.

יעקב מרגי: תקנות הטלגרף, משרד התקשורת, בוקר טוב, גבירתי.

יעל מלם יפה: בוקר טוב, אדוני.

יעקב מרגי: את רוצה לספר לנו מה זה?

יעל מלם יפה: שמי יעל מלם יפה, אני נציגת הלשכה המשפטית של משרד התקשורת.

יעל מלם יפה: לפני שאכנס לתוך התיקון ואסביר לכם מה יש כיום ומה אנחנו מבקשים לשנות, אעביר את רשות הדיבור – ברשות אדוני – למר נתי שוברט, שהוא סגן מנהל מינהל הנדסה.

יעל מלם יפה: נתי יסביר מעט על עולם משלמי האגרות לפי תקנות הטלגרף.

יעקב מרגי: בבקשה, נתי.

נתי שוברט: בוקר טוב לכולם.

נתי שוברט: אני רוצה לומר שאחד הצרכים של ניהול ספקטרום התדרים בכלל ובישראל בפרט, הוא יעילות השימוש בתדרים, כיוון שזה מצב מוגבל שהוא תמיד נמצא במחסור.

נתי שוברט: על כן, בעבר, הוצמד לזה תשלום של אגרה בעד זכות השימוש.

נתי שוברט: התדרים הם משאב של המדינה והם ניתנים לבעלי רישיונות, עבור זכות השימוש יש לשלם אגרה.

נתי שוברט: הרציונל הוא לייעל את השימוש בתדר כדי שלא מישהו שיכול – אם ניקח את הדירות לדוגמה – אם מישהו יכול להסתפק בדירה של שלושה חדרים אז הוא לא יבנה דירה של חמישה חדרים.

נתי שוברט: ומישהו אחר שצריך - - -

יעקב מרגי: יש גם כאלה.

נתי שוברט: אז זה הרציונל.

נתי שוברט: עכשיו, התקנות כלשונן היום, גובה האגרה נקבע באופן שנתי לפי סוגי שירותים שונים, כאשר יש כאלה שהתשלום עבורם גבוה ויש כאלה שהתשלום עבורם נמוך.

נתי שוברט: במהלך השנים, במיוחד עבור כאלה שהאגרה שלהם היא מאוד גבוהה, ניתנה אפשרות לפרוס את התשלומים בצורה רבעונית.

נתי שוברט: התקנות, כמו שהן היום, אומרות שממתי שהוענק רישיון חדש או חודש רישיון ישן, או שהוקצה תדר ברבעון האחרון, גובה האגרה נקבע בהתאם לאותו הרבעון שבו זה בוצע.

נתי שוברט: זה אומר שאם הקצנו תדר בחודש מאי, אז הוא חייב לשלם גם עבור חודש אפריל למרות שהוא לא השתמש בו בחודש זה, אם ביטלנו בחודש מאי את ההקצאה למישהו, אז הוא לא יכול לקבל החזר - - -

יעקב מרגי: אפשר לשאול למה?

נתי שוברט: אז זה בדיוק מה שאנחנו רוצים לשנות – את נוסח התקנות היום.

יעקב מרגי: מה היה הרציונל?

יעל מלם יפה: החישוב על בסיס רבעוני הוא חישוב סטנדרטי.

יעל מלם יפה: זה לא חישוב יחיד ומיוחד.

יעל מלם יפה: יש תשלומים לא רק בתחום הטלגרף שזו שיטת החישוב שלהם וכך נקבע גם בתקנות הטלגרף.

יעל מלם יפה: אנחנו באים כדי לבקש לשנות את דרך החישוב על מנת שמועד מתן הרישיון או חידושו הוא יהיה המועד הקובע לתחילת חישוב האגרה, בין אם האגרה היא לשנה ובין אם – כמו שנתי הסביר – לאותם בעלי רישיון שבגלל שהם משלמים תשלומים גבוהים יחסית אז הותר להם לשלם בתשלומים רבעוניים.

איתי עצמון: תוכלו להציג לוועדה מי הם הגורמים הרלוונטיים?

איתי עצמון: מי הגורמים שמשלמים את האגרות בעד התדרים?

נתי שוברט: יש מנעד רחב של משתמשים בתדרים.

נתי שוברט: הדברים היותר פשוטים זה נניח בתחנות מוניות, למרות שיש - - -

יעקב מרגי: אני כמעט שאלתי מי עוד נזקק לתדרים.

נתי שוברט: תחנות מוניות, עיריות, בתי חולים, גופים ציבוריים שצריכים את הקשר - - -

יעקב מרגי: כוונתך למכשירי הקשר.

נתי שוברט: כן.

נתי שוברט: יש גופים ציבוריים שצורכים את הקשר הזה באופן מידי - - -

יעקב מרגי: פעם מוטורולה ייצרה את זה.

נתי שוברט: נכון.

נתי שוברט: מוטורולה היא אחד הספקים הגדולים של זה.

נתי שוברט: זה נועד לתת אפשרות לדבר באופן מידי בלי להיות תלויים ברשת אחרת שמספקת את השירות.

נתי שוברט: אלו הדוגמאות הפשוטות.

נתי שוברט: יש חברות שמספקות שירותים למשתמשים, כמו תנובה, שצריכה קשר לכל הארץ, אז מקימים עבורה מערכת של ממסרים שבאותו התדר אתה יכול לדבר מדן ועד אילת לאורך כל הנסיעה - - -

יעקב מרגי: זה מלאי מוגבל או שאפשר לתת את זה עד בלי די?

נתי שוברט: לא, זה מוגבל.

נתי שוברט: צריך לעשות את זה בצורה מחושבת.

נתי שוברט: לפני שאנחנו מקצים תדר אז אנחנו בודקים את ההשפעה שלו.

נתי שוברט: יש גם הבדל באגרה אם התדר מוקצה לשימוש בלעדי של אותו משתמש, או אם אפשר להקצות תדר זה גם למישהו אחר.

נתי שוברט: יש לנו למשל את תחנות הרדיו, בין אם זה תחנות הרדיו האזוריות ובין אם זה תחנות הרדיו הארציות – תאגיד השידור, גלי צה"ל – יש גם עידן פלוס שכולנו מכירים, יש את חברות הסלולר שהן המשלמות הגדולות ביותר ומחזיקות במספר תדרים הרב ביותר.

נתי שוברט: יש עורק נקודה לנקודה, זה תווך אלחוטי שמאפשר להעביר הרבה מידע בין שתי נקודות.

נתי שוברט: זה נכון שזה לא אפשרי או לא יעיל כלכלית לעשות פריסה קרקעית, באמצעות כבל.

נתי שוברט: אלו הם סוגי המשתמשים, יש גם שימוש בתחנות לוויין.

נתי שוברט: רק לסבר את האוזן: בשנת 2019 היקף גביית האגרות הסתכם בכ-400 מיליון שקלים, מתוכם, עבור חברות הסלולר בלבד, הוקצו 325 מיליון בערך, ועוד בערך 30 מיליון עבור אותם עורקי נקודה לנקודה שהם משתמשים בהם.

נתי שוברט: יש מן זנב כזה שככל שיש יותר בעלי רישיונות אז כל אחד משלם פחות.

נתי שוברט: לתחנות המוניות יש בערך 2,500 בעלי רישיונות והם משלמים בערך 12 מיליוני שקלים בשנת 2019.

נתי שוברט: זה סדר הגודל.

יעקב מרגי: יש משהו להוסיף מהבחינה המשפטית?

יעקב מרגי: הבנו שהנושא הזה יעורר עניין רב, במירכאות כפולות.

יעקב מרגי: לא הרבה אנשים מתעניינים בתחום הזה, לכן אפשרנו לשמוע כאן מיני הרצאה טכנולוגית.

יעקב מרגי: נחזור לתקנות.

יעקב מרגי: האם יש לכם משהו להסביר מעבר לשינוי שיטת החישוב?

יעל מלם יפה: אני רגע אעבור על התיקון המבוקש, אז בתקנה 1(1) 1(2) 1(3) זה בעצם כל מה שנתי הסביר עד עכשיו.

יעל מלם יפה: יש לנו את תקנה 17ב בתקנות העיקריות, היא קובעת את התשלום למי שמשלם מראש.

יעל מלם יפה: שם המצב הקיים הוא שהחישוב נעשה באופן רבעוני, התיקון המבוקש הוא שהחישוב ייעשה רק מרגע מתן ההקצאה או חידוש הרישיון.

יעל מלם יפה: כתמונת ראי, בתקנה 17ב(3) לתקנות העיקריות נוכל לראות את אותם בעלי הרישיון הגדולים שיכולים לשלם באופן רבעוני.

יעל מלם יפה: גם שם שיטת התשלום הייתה לפי אותו הרבעון.

יעל מלם יפה: אנחנו מבקשים, בהתאמה, לאפשר גם שם לבצע תיקון שיאפשר את מועד החישוב של התשלום שלהם החל מרגע ההקצאה או החידוש וממתן הרישיון.

יעל מלם יפה: בסדר גמור.

יעל מלם יפה: עד עכשיו דיברנו על החישוב, אני גם אדבר על ההחזר.

איתי עצמון: לפני ההקראה אני אומר שהנוסח שמונח עכשיו על שולחן הוועדה כולל תיקונים ב-"עקוב אחר שינויים" שהם פרי הידיינות מוקדמת שהייתה לנו עם נציגי משרד התקשורת, אתם תראו כאן את סימוני השינויים.

איתי עצמון: אני אסב את תשומת לבכם אם יהיה צורך.

איתי עצמון: עיקר השינויים שהוספו בעקבות הערות הייעוץ המשפטי של הוועדה נוגעים בקביעת מועד להשבת האגרה כולה או יתרתה לבעלי הרישיונות, וכן הוראות לעניין עיגול הסכומים שיוחזרו.

איתי עצמון: הוספנו עוד כמה הערות נוסחיות במהותן.

יעקב מרגי: ניגש למלאכת ההקראה.

אני אקריא: "טיוטת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון מס' 4 ), התש"ף

אני אקריא: -2020

יעקב מרגי: אם יש הערות למי מהיושבים כאן או מהמשתתפים בזום, אתם מוזמנים להעיר.

יעקב מרגי: זה תואם את ההסבר שנתתם.

יעל מלם יפה: בדיוק.

יעל מלם יפה: לפני שנקרא את תקנה 4, ברשותך, אני אתן הסבר קצר: עכשיו אנחנו נכנסים לתקנות שמספרות מה קורה עם מישהו שכבר ניתן לו רישיון או הוקצו לו תדרים והוא מחליט להפסיק את השימוש במכשיר או בתדר.

יעל מלם יפה: התקנה היום מתייחסת לאותם משלמים שהותר להם לשלם באופן רבעוני, ומה שהתקנה אומרת היום, לפני השינוי המבוקש, שאם ניתנה הודעה כזו למשרד התקשורת אז החל מהרבעון שלאחר מסירת ההודעה לא יגבו ממנו את האגרה.

יעל מלם יפה: זה מה שנאמר היום.

יעל מלם יפה: אנחנו מבקשים שני דברים: היום בתקנות יש הבדל בין מי שמשלם מראש בכל השנה לבין מי שמשלם רבעונית.

יעל מלם יפה: גם אותם בעלי רישיון שמותר להם לשלם רבעונית ובחרו לשלם מראש, אם באמצע השנה הם מחליטים להפסיק את השימוש בתדר או את השימוש במכשיר, ומודיעים לנו, ברגע שהם שילמו מראש הם לא מקבלים החזר.

יעל מלם יפה: לו היו משלמים ברבעונים כפי שהותר להם אז לא היינו גובים מהם.

יעל מלם יפה: אנחנו מבקשים לבטל את ההבדל הזה.

יעל מלם יפה: עבור אותם בעלי רישיון שמותר להם לשלם באופן רבעוני, אנחנו מבקשים לבטל אותו.

יעל מלם יפה: עבור אותם בעלי רישיון שמותר להם לשלם להם באופן רבעוני, זה לא משנה לנו אם הם שילמו עם הכול מראש או בחרו לשלם באופן רבעוני.

יעל מלם יפה: כך או כך, אם החליטו במהלך תקופת הרישיון להפסיק להשתמש במכשיר או בתדר, והודיעו על כך הם לא יחויבו בעד הרבעון או שיוחזר להם הכסף בעד אותם רבעונים שלאחר הרבעון שבו הם הודיעו.

יעל מלם יפה: זה תיקון אחד.

יעל מלם יפה: התיקון השני נוגע ספציפית למפעילי הסלולר שהם, כמו שנתי הסביר, מפעילים גדולים שנושאים ברוב תשלומי האגרות עבור תדרים.

יעל מלם יפה: לגביהם אנחנו אומרים שאם הם הפסיקו באמצע השנה או הרבעון והודיעו על כך, ייערך חישוב לפי מועד ההודעה ובלי קשר לרבעון שאחר כך.

יעקב מרגי: בדרך כלל אנחנו מתקנים פה תקנות שהרגולטור בא להשית על הציבור.

יעקב מרגי: פה יש תחושה של נדיבות, מה קרה?

נתי שוברט: אני רוצה לתת דוגמה - - -

יעקב מרגי: אתה רואה שהדיון נראה מוזר, אנחנו לא רגילים לדיונים כאלה.

יעקב מרגי: בדרך כלל אנחנו אורבים לראות היכן משרדי הממשלה מבקשים להכביד, ופה המצב הפוך.

נתי שוברט: אני אתן דוגמה מוחשית שבגינה, בהמשך נגיע למועדי התחילה, הדוגמה ממש בעת הזאת כבר גרמה לנו להבין למה אנחנו צריכים לבקש מהוועדה לעשות שינוי בתקנות.

נתי שוברט: - - - של ניהול התדרים, נאלצנו לעשות שינוי במהלך הרבעון הקודם, רבעון 2, ובסוף חודש מאי 2020 ביטלנו הקצאה של תדרים שכבר היו מוקצים לחברות פלאפון וסלקום, וכנגד הקצנו להם תדרים אחרים שהם תקפים החל מה-1 ביוני.

נתי שוברט: גם לפלאפון וגם לסלקום.

נתי שוברט: כיוון שחברות אלו משלמות רבעונית, האגרה שהן חייבות בה הייתה מתחילת אפריל עד ל-30 ביוני.

נתי שוברט: אז קרו פה שני דברים: ביטלנו להם הקצאות שבחודש יוני הם שילמו בפועל, התשלום שהיה בתחילת הרבעון כיסה גם את חודש יוני למרות שהם כבר לא יכלו להשתמש בתדרים.

נתי שוברט: ומנגד, את התדרים שהקצינו להם החל מה-1 ביוני, הם נדרשו לשלם אגרה - - -

יעקב מרגי: את זה הבנו בסקירה.

יעקב מרגי: מה קרה היום, ב-2020, שלא היה בכל השנים הקודמות.

נתי שוברט: אז אדוני צודק.

יעקב מרגי: אפשר לומר שזו פשוט עוולה שבאתם לתקן.

נתי שוברט: זה היה נכון תמיד, אלא שלא היה מקרה שהציף את הבעייתיות.

יעקב מרגי: הקורונה הזו טומנת בחובה גם דברים טובים.

נתי שוברט: אולי, אולי זה קשור.

נתי שוברט: אני רוצה להגיד שאם אנחנו לוקחים כל חברה לחוד, בלי להיכנס לכל התחשיב - - -

יעקב מרגי: הייתי רוצה לדעת באחוזים, לפי ממוצע ביטולים והחזרות וביטול הקצאות, כמה זה יחסוך לצרכנים וכמה זה יגרע לכם מההכנסות.

נתי שוברט: את זה קשה להגיד.

יעקב מרגי: וההערכה גסה?

נתי שוברט: אין לנו דרך להעריך את זה.

יעקב מרגי: אתה רוצה להגיד לי שאגף התקציבים מוכן לתת לך להעביר תקנות כאלה בלי שהוא יודע מה הוא הולך לעשות לך - - -

יעל מלם יפה: נציג אגף התקציבים בדיוק יצא.

יעקב מרגי: אז נשאל אותו כשהוא יחזור.

נתי שוברט: התקנות הנדונות עברו בוועדת האגרות במשרד האוצר טרם הגיעו לשולחן ועדת הכלכלה.

נתי שוברט: נעשתה גם התייעצות עם שר האוצר.

נתי שוברט: אני מניח שאם הם נתנו את אישורם אז מן הסתם זה סביר בעיניהם.

יעקב מרגי: ומתוך זה התעוררה שאלתי.

יעקב מרגי: קיבלתי תשובה.

יעקב מרגי: אבל מספרית, נחכה לשמוע מנציג האוצר.

נתי שוברט: בכל מקרה, במקרה הפרטני שאני מציג, על חברות פלאפון וסלקום, כתוצאה מכך שאנחנו ביטלנו והקצנו אחרים במקומם, אז אם היינו עושים את החשבון על פי התקנות הנוכחיות, אז כל חברה הייתה צריכה לשלם בערך 2.6 מיליון שקלים שחלקם עבור תקופה שהם כלל לא יכלו להשתמש בתדרים.

יעקב מרגי: הבנו, נמשיך ב-4.

יעקב מרגי: כל עוד לא מפסיקים אותך, סימן שאין הערות.

יעקב מרגי: אם את רואה צורך להסביר – תסבירי.

יעל מלם יפה: פסקה 4 זה כל ההסבר שנתנו עד עכשיו.

יעל מלם יפה: פסקה 5 מדברת על מה שאיתי עצמון התייחס אליו בתחילת הדיון.

יעל מלם יפה: זו פסקה שהתווספה בהמשך לדיונים ביננו, היא נוגעת להחזר.

יעל מלם יפה: אם יש מי שזכאי להחזר אז הפסקה מפרטת איך ההחזר יתבצע.

יעל מלם יפה: נקרא את פסקה 5:

איתי עצמון: מה הם המקרים שבהם המנהל יחליט בדבר החזר חלף קיזוז?

יעקב מרגי: אני מעריך שאם יש מקרה ספציפי של חברה שמתקשה כרגע להסתדר, אז באים לקראתה.

יעקב מרגי: זה מבורך.

יעל מלם יפה: המטרה היא לאפשר גמישות לאותם מקרים שאנחנו לא יכולים לצפות.

יעל מלם יפה: ההיגיון אומר שיהיה החזר, ולמי שמשלם ברבעון הבא יהיה קיזוז.

יעל מלם יפה: בכל זאת אנחנו רוצים להשאיר פה גמישות.

יעקב מרגי: מקובל ואף מבורך.

יעקב מרגי: נצביע על תקנה 1 על כל פסקאותיה.

יעקב מרגי: מי בעד?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 2

יעקב מרגי: נמנעים – אין התקנה אושרה.

יעקב מרגי: שניים בעד, אין מתנגדים או נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 1 אושרה.

יעקב מרגי: נמשיך בהקראה.

יעקב מרגי: ברור, זה מתבקש.

יעקב מרגי: חזר אלינו נציג אגף התקציבים באוצר.

יעקב מרגי: נשאלה כאן שאלה: אם זה הגיעה לכאן אז בוודאי שאתם תומכים, אבל שאלתנו היא כמה זה אמור לחסוך למשתמשים?

עמרי בן חורין: כמה זה אמור לחסוך מבחינת מה?

יעקב מרגי: לעומת המצב הקודם, שיטת החישוב הקודמת הייתה לפי רבעונים - - -

עמרי בן חורין: להבנתי זה מאוד תלוי במה - - - יעשו.

יעקב מרגי: ממוצע, אנחנו לא יודעים כמה יבטלו ויחזירו.

עמרי בן חורין: זו שאלה שצריך לשאול את משרד התקשורת כי הוא מנהל את הגבייה.

יעל מלם יפה: זה קשה לצפות, אדוני.

עמרי בן חורין: זה יכול לשאוף לאפס.

עמרי בן חורין: מנגד, במקרה של מפעילי הסלולר, של הרבעון השני, זה כמה מיליונים.

יעקב מרגי: כמה מיליונים בודדים.

עמרי בן חורין: נכון.

יעקב מרגי: נמשיך בהקראה.

איתי עצמון: מי הם בעלי הרישיונות שתחול עליהם התקנה?

יעל מלם יפה: אותם משלמים רבעוניים הם - - -

נתי שוברט: בעלי העסקים, חברות הרט"נ, עורקי נל"ן, תחנות רדיו וטלוויזיה, וחלק מתחנות הלוויין.

יעקב מרגי: נצביע על תיקון תקנה 18 לתקנות העיקריות.

יעקב מרגי: מי בעד?

יעקב מרגי: מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 1

יעקב מרגי: נמנעים – אין אושר.

יעקב מרגי: התקבל פה-אחד.

יעקב מרגי: אחד בעד, אין מתנגדים או נמנעים.

יעקב מרגי: תקנה 18 (2 ) אושרה.

איתי עצמון: תקנה 18(2 ) אושרה.

יעל מלם יפה: אני עוברת לסעיף התחילה.

יעל מלם יפה: סעיף התחילה מורכב מארבעה סעיפי משנה והוא קצת מורכב.

יעל מלם יפה: לשם כך נתתי לאיתי עצמון טבלה והוא יעביר אותה אליך, אדוני.

יעקב מרגי: מודה לך עבור ההתחשבות.

יעקב מרגי: היה כאן שיח ביני לבין היועץ המשפטי של הוועדה, לעיתים נציגי משרד הממשלה מגיעים לכאן כשהם אינם מוכנים דיים לדיון, או שהתחום שהם עוסקים בו לא כל-כך נהיר להם.

יעקב מרגי: פה אנחנו רואים שיש התמצאות טובה בחומר, עכשיו חיזקת עוד יותר את הרושם הזה בהגישך את הטבלה.

יעקב מרגי: אני לא מחלק מחמאות מהר.

נחזור לעניין: לגבי חישוב האגרה ממועד מתן הרישיון, חידושו, או הקצאת התדר: יש לנו פה חלוקה מסוימת, לגבי חברות הסלולר שנקראות בתקנות "פרט 1 בחלק ג' בתוספת הראשונה" אנחנו מבקשים שהתחילה תהיה מה-1 באפריל 2020.

איתי עצמון: כלומר, רטרואקטיבית.

יעל מלם יפה: כן, רטרואקטיבית לתחילת הרבעון.

יעל מלם יפה: כך גם לגבי חישוב ההחזר ואותו ביטול בין מי שמשלם מראש לרבעוני ממילא לא רלוונטי מבחינתם כי להם יש את ההסדר הספציפי של חישוב ההחזר.

יעל מלם יפה: זה מה שמפורט בעמודה הראשונה בטבלה.

איתי עצמון: מה הסיבה לתחילה הרטרואקטיבית?

נתי שוברט: כמו שהסברתי, אנחנו במהלך הרבעון השני של השנה, שהתחיל ב-1 באפריל, היינו צריכים לעשות את השינוי הזה.

נתי שוברט: אז כיוון שהליך חקיקה לוקח זמן, אנחנו מבקשים שהכלל יחול כבר על אותו רבעון שבו קרה המקרה הפרטני הזה, בסך הכול כל חברה הייתה משלמת עוד 2.3 מיליון שקלים בעד התקופות בהן היא לא יכלה להשתמש בתדרים.

יעל מלם יפה: לגבי חישוב תשלום האגרה ממועד מתן הרישיון, חידושו, או הקצאת התדר: לכל בעלי הרישיון בתוספת הראשונה, למעט הסלולר שטור 1 מטפל בו, אנחנו מבקשים תאריך כניסה לתוקף ב-1 בינואר 2022 מאחר שזה כרוך בהיערכות לשינוי הזה.

יעל מלם יפה: המשרד צריך להיערך לשינוי הזה וזו הערכת הזמנים הנדרשים להיערכות.

יעל מלם יפה: חישוב ההחזר הוא לא רלוונטי, כאמור, הוא לא יהיה רלוונטי לאף אחד חוץ מהרט"נ אז אני לא אחזור עליו.

יעל מלם יפה: לגבי הביטול של האבחנה, זה באמת רלוונטי לאותם סוגים של בעלי רישיון שנתי דיבר עליהם: עסקים, עורקי נל"ן, שידורים לציבור וחלק מהלוויינים.

יעל מלם יפה: יש ביניהם הבחנה מבחינת התחילה, שנוגעת מהיקף המשתמשים והצורך להיערך לשינוי.

יעל מלם יפה: אז לגבי העסקים ועורקי נל"ן אנחנו מבקשים שהשינויים שנוגעים לחישוב תשלום האגרה ייכנסו לתוקף ב-1 לינואר 2022, וכך גם התיקונים או השינויים שמתייחסים להחזר במידה שאחד מהמפורטים למעלה שילם מראש ואנחנו צריכים להחזיר לו, אפילו שהיה מותר לו לשלם רבעונית.

יעקב מרגי: אני מבין מהטבלה הזו שהשינויים הם יותר אצל חברות הסלולר.

יעקב מרגי: זו הסיבה שרווחתם – אלה רטרו ואלה דחיתם?

יעל מלם יפה: לא בדיוק.

יעל מלם יפה: לחברות הסלולר בהחלט עשינו הסדר שהוא יותר פרטני והוא לוקח אותנו אחורה, בגלל אותן החלפות תדרים שנתי דיבר עליהן.

יעל מלם יפה: מדובר באילוץ, לא היינו יכולים לעשות זאת במועד אחר.

יעקב מרגי: מה מונע מכם לעשות תאריך תחולה בהווה, מרגע כניסת התקנות האחרות לתוקף?

נתי שוברט: אני אסביר.

יעל מלם יפה: יעל, הקלת עלינו עם הטבלה.

יעל מלם יפה: הראשון ש-"נתן בהם סימנים" – המושג בו השתמשת – היה רבי יהודה מההגדה של פסח.

נתי שוברט: היום מערכת החישוב שעושה את החישוב עבור האגרה היא מערכת ישנה שפותחה בסוף שנות השמונים של המאה הקודמת.

נתי שוברט: מאז היא לא השתנתה.

נתי שוברט: אנחנו יכולים להבין שלגעת בתוכנה הזו ולעשות שינוי זה מאוד בעייתי ומסוכן לנו.

נתי שוברט: מצד שני - - -

יעקב מרגי: "מסוכן" או מסובך?

נתי שוברט: גם וגם.

יעקב מרגי: לא הבנתי למה זה מסוכן.

נתי שוברט: זה מסובך כי זו תוכנה שנכתבה לפני 30 שנים ובשביל לגעת ולעשות שינויים כאלה מעמיקים בה זה מסובך.

נתי שוברט: הסיכון הוא שזה כתוב באמצעות מערכת הפעלה שכבר לא קיימת כיום - - -

יעקב מרגי: ולא התעוררו מחשבות לעבור למשהו חדש?

נתי שוברט: אז יפה, בהחלט עלית על העניין.

נתי שוברט: אנחנו כבר נמצאים בתהליך שבו החל פיתוח של מערכת מעודכנת וחדישה שמתבססת על דברים שקיימים בעולם.

נתי שוברט: אנחנו מתאימים אותה למה שקיים אצלנו.

נתי שוברט: כיוון שהפיתוח שלה נמצא בתהליך, ומועד הסיום יהיה לקראת סוף שנת 2021.

יעקב מרגי: אני מסופק - - -

נתי שוברט: ואז החישובים האלה יוכלו להיעשות בצורה מסודרת ומדויקת, ולא בצורה ידנית כמו שהיה קורה אילו הינו מחילים את זה מעכשיו.

נתי שוברט: אם היינו מחילים זאת מעכשיו היינו נדרשים לעבודה ידנית שאינה מדויקת, קשה לבדוק אותה, וזה גם היה מטיל עומס כי במקום להתעסק בדברים העיקריים היינו מתעסקים בחשבונאות שעה שאנחנו אמורים לנהל את התדר ולא את החישובים.

נתי שוברט: תודה רבה עבור ההתחשבות וההבנה.

יעקב מרגי: הסברת לנו קודם, לכן לא צריך הסבר.

יעקב מרגי: אם אין הערות לאף אחד אז אני רוצה להצביע.

יעקב מרגי: נציג אגף התקציבים, אני רואה שזה לא מזעזע אתכם אחרי שחילקתם לנו במעט אונס, אבל בכל זאת חילקתם למי שזקוק – וטוב שכך.

יעקב מרגי: תחשבו בפעם הבאה אם צריך עוד אחד כזה לקראת החגים.

יעקב מרגי: אם כן, כדאי שזה ייעשה בצורה יעילה יותר.

יעקב מרגי: אתה לא הכתובת אבל אני אומר זאת לפרוטוקול.

יעקב מרגי: נצביע על תקנה 3, שהיא תקנת התחילה.

יעקב מרגי: מי בעד? מי נגד?

יעקב מרגי: מי נמנע?

יעקב מרגי: בעד – 1

יעקב מרגי: נמנעים – אין התקנה אושרה.

יעקב מרגי: אחד בעד, אין מתנגדים או נמנעים.

יעקב מרגי: תקנות הטלגרף אושרו.

יעקב מרגי: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.