ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 32, 2020-07-27 11:37

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה.

דוד ביטן: הנושא: ייצוג הולם בקרב החברות הממשלתיות ובתאגידים על פי דין.

דוד ביטן: מדובר בדיון שני שהוועדה מייחדת לנושא הזה.

דוד ביטן: בדיון שהתקיים ב-29 ביוני 2020 בנושא ייצוג הולם בשירות המדינה למי שנולד או הוריו נולדו באתיופיה וכן עולים חדשים, הוצג דוח הגיוון והייצוג בשירות המדינה לשנת תשע"ח-תשע"ט.

דוד ביטן: מהדוח עלתה תמונה מדאיגה ועגומה שבה משרדי ממשלה רבים לא עומדים ביעד הייצוג ליוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: כמו כן בהחלטת הממשלה שהתקבלה לגבי הכללת החובה לייצוג הולם לעולים חדשים, לא התקבלה החלטה שתקבע את היעד לייצוג הולם לעולים חדשים מבין עובדי המדינה.

דוד ביטן: כמו כן לא התקיים כלל דיווח בנושא.

דוד ביטן: בעקבות הדיון שהתקיים פניתי לנציב שירות המדינה, פרופ' הרשקוביץ' לקדם תוכנית ממשלתית להגברת קליטת עולים חדשים במגזר הציבורי, לייעד משרות איכותיות לעולים חדשים ולבני העדה האתיופית ולייעד מכרזים לאוכלוסיות אלה.

דוד ביטן: כמו כן פניתי לכל השרים שבמשרדיהם קיים תת ייצוג לעולים החדשים ולבני העדה האתיופית.

דוד ביטן: בדיון הנוכחי נתמקד בחברות הממשלתיות ובתאגידים הציבוריים והייצוג בהם לבני העדה האתיופית.

דוד ביטן: שוב פעם, מכיוון שלגבי עולים אין יעד, ביקשנו מהממשלה שתקבע את היעד הזה כי אחרת באמת אי אפשר לבדוק שום דבר ואי אפשר להתייחס לשום דבר.

דוד ביטן: היעד שנקבע לייצוג הולם של יוצאי אתיופיה הוא 1.7%, שיעורם באוכלוסייה.

דוד ביטן: זה מצחיק כיוון שצריך לתת להם יותר כדי לסגור פערים שקשורים לעבר.

דוד ביטן: אין חובת ייצוג לעולים חדשים בחברות ממשלתיות ובתאגידים הציבוריים.

דוד ביטן: בשנת 2018 עבדו בחברות ממשלתיות החייבות בייצוג הולם שיש להם מעל 50 עובדים, 48,451 עובדים מהם 1,022 יוצאי אתיופיה שהם 2.11% מכלל העובדים.

דוד ביטן: זה יותר מהיעד שקבעה הממשלה.

דוד ביטן: מתוך 35 חברות ממשלתיות, 18 חברות עמדו ביעד הייצוג ו-17 לא עמדו ביעד הייצוג.

דוד ביטן: בתאגידים ציבוריים בשנת 2018 עבדו 19,302, מהם 391 יוצאי אתיופיה שהם 2.03% מכלל העובדים.

דוד ביטן: רק חמישה תאגידים עמדו ביעד הייצוג.

דוד ביטן: 17 מהתאגידים לא עמדו ביעד.

דוד ביטן: ב-2019 ארבעה תאגידים עמדו ביעד.

דוד ביטן: יש לזכור שחשוב לבדוק תעסוקה איכותית ולא רק כמותית.

דוד ביטן: להתייחסותו של שר המשפטים ניסנקורן שהגיעה הבוקר למזכירות הוועדה בנושא דיווח שנתי לפי סעיף 60/ב פ"ו 1 לחוק החברות הממשלתיות התש"ל 1957 באשר לייצוגם של בני העדה הדרוזית ושל יוצאי אתיופיה בקרב עובדי התאגידים שהוקמו בחוק, עולה כי בשנת 2019 המצב המשוקלל של שיעור העובדים יוצאי אתיופיה בקרב עובדי התאגידים הציבוריים החייבים בדיווח עמד על 1.97% לעומת 2.03% ב-2018, 1.95% ב-2017, 1.7% ב-2016 ו-1.4% ב-2015.

דוד ביטן: העלייה בייצוג מעבר לשיעורם באוכלוסייה, 1.67%.

דוד ביטן: במספר תאגידים ציבוריים לא נמצא כלל ייצוג ליוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: יש לציין כי מרבית העובדים בתאגידים הציבוריים מקרב יוצאי אתיופיה אינם מועסקים בתפקידים ניהוליים או במשרות אקדמיות.

דוד ביטן: התאגידים הציבוריים שבהם היה שיעור גבוה מ-1.67% לפי מכתבו של שר המשפטים: ברשות שדות התעופה 3.54%, שירות התעסוקה 2.64%, רשות הטבע והגנים 1.94%, המועצה להסדר הימורים וספורט, 1.91%, המוסד לביטוח לאומי 1.67%.

דוד ביטן: בתאגידים הציבוריים הבאים אין ייצוג כלל: יד יצחק בן צבי, קרנית, המועצה לייצור צמחים ולשיווקם, אקדמיה ללשון העברית והרשות השנייה לטלוויזיה והרדיו.

דוד ביטן: בעצם מה שניתן ללמוד פה, אם אנחנו נסתכל על הממוצע, החברות הממשלתיות והתאגידים עומדים ביעד.

דוד ביטן: יש להם יותר מ-1.7%.

דוד ביטן: יש חברות שלא עומדות ביעד ויש חברות שעומדות יותר מהיעד על מנת שזה יגיע לממוצע.

דוד ביטן: זה דבר ראשון.

דוד ביטן: דבר שני, השאלה גם מה מגוון המשרות שהם מקבלים.

דוד ביטן: על מנת לשים שומרים ועובדי ניקיון, לא צריכים בשביל זה את החוק הזה.

דוד ביטן: אני חושב שאם אנחנו נבדוק את הגיוון, נראה שכך הוא הדבר ולכן בעצם יש עמידה ביעד.

דוד ביטן: עמידה ביעד היא עמידה לא רצינית כיוון שהיא נותנת רק משרות של משכורת מינימום וזו לא הייתה הכוונה הראשונית של היעד הזה, מכיוון שרוב עולי אתיופיה אם לא כולם לפי מה שהבנתי, יש להם עבודה.

דוד ביטן: הם לא מאלה שלא עובדים.

דוד ביטן: העולים החדשים, הם לא עובדים, אבל הם עובדים, לכן הבעיה עם עולי אתיופיה זה לא לעמוד ביעד של 1.7% אלא איזה משרות נותנים להם.

דוד ביטן: זו השאלה העיקרית, ומה ממוצע השכר שלהם יחסית לשכר הממוצע במשק.

דוד ביטן: אלה הדברים שאנחנו צריכים בעצם לקדם בכל מה שקורה, כי מבחינת עמידה ביעד, עומדים.

דוד ביטן: אני חושב שהיעד מצחיק כיוון שאם רוצים לקדם, אז לא די בזה שעושים יעד של האחוז באוכלוסייה.

דוד ביטן: היה צריך לתת יותר מהאחוז באוכלוסייה כדי לתת להם אפשרות קידום.

דוד ביטן: היעד הזה נבדק יותר לגבי שנה ספציפית.

דוד ביטן: הוא לא נבדק עשר שנים אחורה.

דוד ביטן: יש לנו סקירה של הממ"מ.

דוד ביטן: בבקשה.

אלה אליהו: שלום ליושב-ראש ולחברי הכנסת.

אלה אליהו: היושב-ראש אמר את הדברים העיקריים ואני אוסיף עוד כמה דברים קטנים.

אלה אליהו: אפשר להיעזר במצגת שמראה את הנתונים העיקריים.

אלה אליהו: כפי שציינת, החוק לא קובע יעד אלא בעצם ה-1.7% זה היעד שרשות החברות ומשרד המשפטים - - -

דוד ביטן: הממשלה כן קובעת יעד של 1.7%.

דוד ביטן: היא קובעת לפי שיעורם באוכלוסייה.

אלה אליהו: החוק מכיל חובה על דירקטוריון רשות החברות ודירקטוריון בכל חברה לקבוע יעד.

דוד ביטן: כל חברה?

אלה אליהו: כל חברה קובעת יעד.

דוד ביטן: זה לא נעשה.

אלה אליהו: רשות החברות ומשרד המשפטים בודקים את החברות ואת התאגידים לפי 1.7% או 1.67% או 1.69%.

אלה אליהו: ככה הם בודקים אם הם עומדים ביעד, אבל זה לא כתוב בחוק, נכון מרב?

דוד ביטן: לא כתוב בחוק אבל כתוב בהחלטת ממשלה.

אלה אליהו: הדירקטוריון עצמו אמור לקדם את הייצוג הולם בהתאם ליעד שהוא קובע.

דוד ביטן: אבל מה עם היעד שהממשלה קבעה?

אלה אליהו: אני מניחה שהוא מתבסס על היעד שנקבע בממשלה ביחס לשירות המדינה.

אלה אליהו: אין קביעה של הממשלה על יעד קבוע ספציפי בחברות הממשלתיות או בתאגידים הסטטוטוריים אלא באמת זה איזשהו מכוון, אני מניחה.

דוד ביטן: טוב, אז הוועדה תפנה למבקר המדינה בעניין הזה, שהחברות הממשלתיות לא מקיימות את החוק בעניין הזה ואנחנו מבקשים שהוא יטפל בזה, שכל החברות יקבעו יעד.

מרב תורג'מן: החוק קבוע שהייצוג ההולם צריך להיות בכל המשרות והדירוגים והוא ממליץ להשתמש באמצעים כמו מתן עדיפות למועמדים יוצאי אתיופיה מול מועמדים בעלי כישורים דומים או הקצאת משרות ייעודיות.

מרב תורג'מן: גם יש כמובן חובת דיווח שנתית שאת הדוחות הוועדה מקבלת.

שלומית אבינח: היום בבוקר.

אלה אליהו: אם נסתכל על הנתונים על החברות הממשלתיות, בשנת 2018 נראה שבאמת השיעור הכולל של ייצוג יוצאי אתיופיה הוא 2.11% כפי שאמר היושב-ראש.

אלה אליהו: אני אציין רק שחברת רפא"ל לא נכללה בחישוב הזה, חברת רפא"ל שהיא חברה גדולה שכוללת יותר מ-7,000.

דוד ביטן: רפא"ל היא יותר חברה פרטית מאשר חברה ממשלתית.

דוד ביטן: היא מתפקדת כחברה פרטית לכל דבר.

אלה אליהו: בכל אופן רשות החברות מוכנה לא לכלול אותה כי הם לא דיווחו בשנים קודמות והם חשבו שזה יעשה איזשהו עיוות של הנתונים אם הם יוסיפו אותם גם לחישוב של השנה.

אלה אליהו: אם מוסיפים אותם רואים שבאמת השיעור יורד.

דוד ביטן: למה הם לא נותנים?

דוד ביטן: הם לא רוצים שידעו כמה עובדים יש שם?

אלה אליהו: הם לא דיווחו בשנים קודמות.

אלה אליהו: השנה כן רשות החברות מסרה שלא היו כלל עובדים יוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: אפס.

אלה אליהו: כן, בשנת 2018.

אלה אליהו: כפי שציינת, יש 18 חברות ממשלתיות שעומדות ביעד הזה שנקבע, של 1.7% ו-17 שלא עומדות ביעד, כשיש חמש חברות שאין בהן בכלל עובדים יוצאי אתיופיה.

אלה אליהו: אם נסתכל על שנים קודמות, אז אכן אפשר לראות עלייה.

אלה אליהו: בשנת 2015 היה שיעור ייצוג של 1.5% ובשנת 2018 - 2.1%.

אלה אליהו: אנחנו רואים ש-13.1% מהעובדים יוצאי אתיופיה הם אקדמאים.

דוד ביטן: באיזה תפקידים יש לנו?

אלה אליהו: הם לא מסרו כמה מהם בתפקידים ניהוליים.

יואל רזבוזוב: אקדמאיים, זאת אומרת שהם בתפקידים ניהוליים?

אלה אליהו: לא.

אלה אליהו: אני מניחה שזה דירוג כמו דירוג המח"ר, דירוג אקדמאיים.

אלה אליהו: הם לא דיווחו על תפקידים ניהוליים.

אלה אליהו: 87% מהעובדים יוצאי אתיופיה הם גברים לעומת 13% נשים, אז אפשר לראות שיש עוד פחות ייצוג לנשים.

אלה אליהו: מבחינת משרות ייעודיות, הם מסרו שהיו 489.35 משרות ייעודיות.

אלה אליהו: אפשר לקבוע גם חלקי משרות בעשר חברות ממשלתיות.

דוד ביטן: עובד ניקיון זה ייעודי?

אלה אליהו: ייעודיות ליוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: מה ממוצע השכר?

דוד ביטן: לא בדקת את זה?

אלה אליהו: זה לא נמסר בדיווח.

קריאה: אין חובה לדווח.

אלה אליהו: הם מסרו שהם עושים כל מיני פעילות לשיפור הייצוג, כמו כנסים בנושא גיוון תעסוקתי, פורום מנהלים בנושא.

אלה אליהו: הם לא מסרו האם יש להם איזה שהן סנקציות מול חברות שלא עומדות ביעד.

אלה אליהו: זה לא דבר שהם התייחסו אליו.

דוד ביטן: איזה תאגידים ציבוריים בדקת?

אלה אליהו: זה 22 תאגידים שלפי משרד המשפטים זה כל התאגידים שהוקמו על פי חוק.

דוד ביטן: כל תאגידי המים בפנים?

אלה אליהו: למשל רשות שדות התעופה, שירות התעסוקה, רשות הטבע והגנים מוגדרים תאגיד ציבורי.

אלה אליהו: המועצה להשכלה גבוהה.

דוד ביטן: הם הוקמו על ידי חוק ספציפי.

מרב תורג'מן: אבל אני לא בטוחה שהם מוגדרים תאגיד סטטוטורי.

מרב תורג'מן: זה משהו שאני צריכה לבדוק אותו.

דוד ביטן: ועוד איך סטטוטורי.

מרב תורג'מן: כן, אבל זה תאגיד עירוני.

דוד ביטן: אבל הוקם על פי חוק.

מרב תורג'מן: זה משהו שאני צריכה לבדוק אותו.

אלה אליהו: אני שאלתי את משרד המשפטים האם כל התאגידים הציבוריים דיווחו, הם אמרו שכן.

דוד ביטן: יש לכם המלצות או רק נתונים?

אלה אליהו: ההמלצות, לבדוק את נושא הסנקציות.

מיכל וונש: האם יש סנקציות כלפי חברות שלא עומדות ביעד?

דוד ביטן: יועצת משפטית, יש סנקציות בחוק?

מרב תורג'מן: לא.

אלה אליהו: כפי שציינת, לא נקבע יעד בחוק אלא רשות החברות ומשרד המשפטים בחרו יעד כמו שיעור - - - באוכלוסייה שאליו הם מתייחסים.

אלה אליהו: בין התאגידים, אני רק אציין שכמה מהם ציינו שהם נוקטים כל מיני פעולות לקידום הייצוג של יוצאי אתיופיה ואחרים ציינו שהם מתקשים באיתור יוצאי אתיופיה.

מיכל וונש: כמו שמתקשים באיתור נשים.

אלה אליהו: טענו שקשה למצוא אנשים עם רקע מתאים או שאין מספיק פניות.

מיכל וונש: מספר העובדים ומשרות אקדמיות זה האינדיקציה שלנו.

מיכל וונש: אתה מבין באיזה משרות מדובר, אדוני היושב-ראש.

מיכל וונש: אפס.

דוד ביטן: מגן דוד אדום, אין פרמדיקים אתיופים?

אברהם נגוסה: יש.

אלה אליהו: לגבי אקדמאים, הנתון על התאגידים ל-2018 הוא ש-13.

אלה אליהו: 8% מיוצאי אתיופיה בתאגידים הם אקדמאים ו-2.6% מיוצאי אתיופיה הם בתפקידים ניהוליים.

דוד ביטן: אני חושב שלגבי יוצאי אתיופיה הדרישה הזאת של לקבל אחוז מכלל היא חסרת טעם.

דוד ביטן: היום כולם עובדים, אין בעיה לקבל עבודה.

דוד ביטן: מה שאנחנו צריכים לדאוג זה שיהיה להם משרות ייעודיות בשכר גבוה, ולכן צריך שינוי בהחלטת הממשלה ושינוי בהצעת החוק.

יואל רזבוזוב: לעודד אותם לסיים תארים אקדמאיים בשביל שידעו שיש להם אופק.

דוד ביטן: אני לא יכול לעודד אותם.

דוד ביטן: מי שיש לו כבר תואר ויש לו יכולת ניהולית, שיקבל עבודה.

יואל רזבוזוב: הוא יודע שיש לו פרספקטיבה שהוא באמת יכול להתקבל ולא תהיה אפליה, אז כמובן שזה גם דוחף מלמטה אנשים, מעודד אותם.

מרב תורג'מן: החוק הרי מחייב ייצוג בכלל המשרות והדירוגים ויש את החובה לתת העדפה מתקנת וגם לייעד משרות.

מרב תורג'מן: השאלה היא איזה משרות הם מייעדים.

דוד ביטן: דווקא החלטת הממשלה פוגעת בעולי אתיופיה, מדוע?

דוד ביטן: כי ברגע שהם עומדים ב-1.7%, הם לא צריכים לעשות כלום.

דוד ביטן: זה התוצאה בעניין הזה.

דוד ביטן: צריך לשנות את הגישה.

דוד ביטן: שינוי גישה בשינוי החלטת ממשלה וגם צריך לדאוג לסנקציות.

דוד ביטן: תאגיד שלא עומד בתנאים יקבל קנס מנהלי.

דוד ביטן: אם זה יעלה לו בכיס אז הוא ידאג לזה.

דוד ביטן: הקנס צריך להיות פשוט.

דוד ביטן: אם צריכים להיות לו עשר משרות לעניין הזה, אז עשר המשרות האלה, מה השווי שלהן, מיליון שקל?

דוד ביטן: מיליון שקל ילך לקופת המדינה, אז הוא יעדיף להעסיק אנשים מאשר לשלם את זה סתם.

דוד ביטן: זה מה שצריך להיות.

דוד ביטן: אם צריך להיות לו 100 משרות, אז הוא ישלם 10 מיליון שקל.

אלה אליהו: לגבי המשרות התאגידים, היו ב-2018 רק ארבע משרות ייעודיות.

אלה אליהו: מתוך 20,000 עובדים רק בשלוש חברות היו סך הכול ארבע משרות.

דוד ביטן: אני מציע שאת תנסחי לנו החלטה בעניין הזה.

דוד ביטן: אנחנו נפנה לממשלה.

דוד ביטן: נדמה לי שהנושא של אחריות על רשות החברות השתנתה.

דוד ביטן: הוא עכשיו בידי השר אמסלם, אני חושב.

מיכל וונש: יש לי שאלה כללית.

מיכל וונש: אם היה שינוי בהגדרה של יוצאי אתיופיה מעולים חדשים, אלה שהם ילידי הארץ והם אינם עולים חדשים, זה היה משפר את המצב או מרע את המצב?

דוד ביטן: אנחנו צריכים החלטה מסודרת בעניין הזה, מה אנחנו מבקשים בעצם.

דוד ביטן: אנחנו ניתן לממשלה ולמשרדים צ'אנס.

דוד ביטן: אם הם לא יעשו את זה, אז אנחנו נגיש הצעת חוק ולדעתי ברגע שנגיש, מייד הם יעשו את ההחלטות בממשלה.

דוד ביטן: ככה זה הולך, זה הדינמיקה של העניין הזה.

דוד ביטן: לגבי העולים החדשים, פנינו למזכיר הממשלה בעניין הזה?

קריאה: לנציג שירות המדינה פנינו, אדוני היושב-ראש.

דוד ביטן: מה מזכיר הממשלה שתהיה החלטה?

שלומית אבינח: מזכיר הממשלה, שתהיה ועדת שרים.

שלומית אבינח: לא קיבלנו מענה.

דוד ביטן: והחלטה לגבי הצבת יעד?

שלומית אבינח: כן, פנינו גם.

דוד ביטן: אין שום דבר, בסדר, אז תכתבי לו שהוא ידע.

דוד ביטן: תכתבי לו שבמידה ולא נקבל תשובה תוך חודש, נגיש הצעת חוק בעניין הזה לקביעת יעד בחוק ולא בהחלטת ממשלה.

שלומית אבינח: לאתיופים ועולים חדשים?

דוד ביטן: כן, באותה הזדמנות גם להכניס את עולי אתיופיה.

דוד ביטן: הם מבינים את המשמעות.

דוד ביטן: ברגע שאנחנו נכניס את זה, אז כולם ירצו להיכנס לתוך הכנפיים האלה.

מרב תורג'מן: אדוני מבקש שהחלטת הממשלה לא רק תקבע את היעד אלא תקבע את היקף המשרות?

דוד ביטן: איכות המשרות.

דוד ביטן: לדעתי בעולי אתיופיה לא צריך כבר יעד.

דוד ביטן: שהשכר הממוצע מול השכר הממוצע במשק של המשרות האלה יהיה X.

דוד ביטן: צריך לקבוע את ה-X הזה.

דוד ביטן: זה מה שיקבע.

דוד ביטן: לא חייב להיות אקדמאי.

דוד ביטן: אם יש משרה לא לאקדמאים ומרווחים 15,000 שקל, על הכיפאק.

דוד ביטן: כל הנושא הזה של יעד לעולי אתיופיה זה שטויות.

דוד ביטן: מה הם עושים בבית חולים?

דוד ביטן: בית חולים, אז יש שם אנשי תחזוקה ואנשי ניקיון, אז הוא עומד לא ביעד, הוא עומד פי שלוש מהיעד, אז מה זה עוזר?

דוד ביטן: הוא יפסיק לקלוט עולי אתיופיה בגלל זה?

דוד ביטן: הוא יקלוט אותם כי אין לו ברירה.

מרב תורג'מן: צריך לשמוע את רשות החברות.

שלומית אבינח: רשות החברות זה חסאן טאופרה.

דוד ביטן: שמעת את הדיון שהיה?

חסאן טאופרה: אני מתנצל, לא שמעתי את הדיון כי הייתה בעיה לוגיסטית עם הזום.

חסאן טאופרה: שמעתי רק את הסוף שלו, אני מתנצל.

דוד ביטן: אין בעיה.

דוד ביטן: הממוצע של החברות הממשלתיות, הן עומדות ביעד שקבעה הממשלה.

דוד ביטן: יש חברות שלא עומדות בכלל, אז קודם כל צריך לטפל באלה שלא עומדות.

דוד ביטן: זה דבר ראשון.

דוד ביטן: דבר שני, חברות ממשלתיות, לצערי הרב למרות שהחוק מחייב אותן לקבוע יעד ספציפי, הן לא עושות את זה.

דוד ביטן: אין החלטת דירקטוריון שקובעת את היעד.

דוד ביטן: הן נסמכות על החלטת הממשלה בלי לקבל החלטה בעניין הזה.

דוד ביטן: דבר שלישי, יש תאגידים ציבוריים על פי דין שהם בכלל לא עומדים ביחד, אפס, אפס, כמו למשל רשות השידור החדשה.

דוד ביטן: לגבי עולי אתיופיה, החברות הממשלתיות עומדות ביעד הכוללני אבל לא לגבי איכות המשרות.

דוד ביטן: למשל, בבית חולים קולטים הרבה מאוד אנשים במשרות של כוח עזר, אז הן עומדות ביעד, אפילו פי שלוש מהיעד, אבל הן לא קולטות למשרות שהשכר בגינן הוא שכר טוב יחסית לשכר הממוצע במשק.

דוד ביטן: מה שאנחנו מבקשים שתשקלו זה שינוי של הגישה, זאת אומרת שהחלטת החברות והחלטת הממשלה תהיה כזאת שבעצם תיתן יותר בנושא הזה של משרות טובות יותר, כי לעמוד ביעד הכללי, עומדים.

דוד ביטן: מה שאנחנו צריכים זה לקדם את האנשים יותר בדירוג השכר בתוך החברות הממשלתיות ובתוך התאגידים.

דוד ביטן: דבר אחד שאין אותו גם לא בהחלטת ממשלה ורוצים שתשקלו, זה הנושא של יעד שקשור לעולים.

דוד ביטן: עולים חדשים, אין בכלל יעד.

דוד ביטן: יש לגבי אתיופים, יש לגבי דרוזים, יש לגבי חרדים, ערבים, אבל אין בכלל יעד כזה לגבי עולים חדשים.

חסאן טאופרה: אני רק אתייחס בקצרה.

חסאן טאופרה: קודם כל אנחנו מאוד מברכים על הדיון הזה.

חסאן טאופרה: יש פה נושא מאוד חשוב גם לנו, לרשות החברות הממשלתיות ביחס לחברות הממשלתיות.

חסאן טאופרה: כל הנושא של הגיוון התעסוקתי, אני חייב להגיד, זה ממש חשוב לנו וחורה לנו שהנתונים בסוף שנה לא עולים למציאות שאנחנו רוצים להגיע אליה.

חסאן טאופרה: בסוף המציאות העסקית של החברות הממשלתיות, יש הרבה אתגרים שצריך לפתור אותם כדי להגיע לקבוצה שאנחנו רוצים לייחל אליה, במיוחד בני הקהילה האתיופית שזה באמת חובה לפי החוק.

חסאן טאופרה: לגבי תאגידים ציבוריים, זה לא בטיפול של רשות החברות.

חסאן טאופרה: אני מניח שמשרד המשפטים יתייחס או גופים אחרים, אבל אנחנו לא מטפלים בגופים הציבוריים.

חסאן טאופרה: החוק בעצם קובע שצריך להגיע לייצוג הולם לבני הקהילה האתיופית ובני העדה הדרוזית.

חסאן טאופרה: אפשר לראות באמת כמו שאמרת, ביחס לנתונים יש באמת התקדמות באחוזים.

חסאן טאופרה: בממוצע הכולל אנחנו משיגים את היעד הארצי אבל עדיין אם יורדים לפרטים, יש לא מעט בעיות שנמצאות שם, בין אם זה איכות המשרה ואיכות השכר וכו'.

חסאן טאופרה: אני חייב לומר שבשנים האחרונות התחדדה אצלנו ההבנה שמספיק עם קביעת היעדים ומדיניות העל וצריך באמת לטפל בבעיות הפרטניות, לרדת לשטח ולהבין איפה הבעיות הפרטניות ולשבור מה שנקרא דלתות זכוכית.

חסאן טאופרה: בשנה שעברה לקחנו שלוש חברות ממשלתיות גדולות יחסית, חברת חשמל, חברת נמל אשדוד וחברת עמידר והתרכזנו בהן כדי להכניס כוח עבודה מגוון וגם איכותי, ושם אנחנו באמת מצליחים לראות את התוצאות ואת העלייה בשיעור הגיוסים.

חסאן טאופרה: יש צבר חדש מבני העדה האתיופית שנכנס לנמל אשדוד ואנחנו מאוד מקווים שיכנסו עוד אחרים כדי באמת להביא לגידול לא רק בכמות אלא גם באיכות של בני הקהילה האתיופית.

חסאן טאופרה: לגבי הסיפור של קביעת מדיניות, אנחנו נקבל את כל מה שנאמר בוועדה.

חסאן טאופרה: אנחנו גם ננחה את הדירקטוריונים להמשיך לקבוע יעדים ביחס לכל החברות שאין בהן.

חסאן טאופרה: עדיין אני חושב שהעבודה הרצינית שצריך לעשות בשנה הקרובה כמו בשנה שעברה, לרדת חברה-חברה ולנסות לפתור את הבעיות הפרטניות כי רק שם נצליח להבקיע.

חסאן טאופרה: בלי זה אנחנו נגיע לאותן תוצאות כנראה גם בשנה הבאה עם שינויים מסוימים במקומות כאלה ואחרים.

דוד ביטן: יש פה שאלה ליועצת המשפטית.

מרב תורג'מן: היינו שמחים שתנחו את הדירקטוריונים לקבוע יעדים לא רק מבחינת המספר אלא מבחינת איכות המשרות וכמובן גם משרות ניהול בהתחשב בשכר.

מרב תורג'מן: דבר נוסף, השאלה אם אתם שקלתם נקיטת סנקציות כלליות מכוח הסמכות לפיקוח של החברות הממשלתיות?

חסאן טאופרה: אני אענה על השאלה השנייה ונחזור לשאלה הראשונה.

חסאן טאופרה: לגבי סנקציות, רשות החברות פועלת תחת רגולציה מאוד מאוד מוגדרת בתוך חוק החברות הממשלתית.

חסאן טאופרה: אין לנו יכולת להטיל סנקציות במקומות שהחוק לא הסמיך אותנו וכמובן אין לנו סמכות להטיל סנקציות ביחס לאי עמידה בייצוג הולם.

חסאן טאופרה: גם צריך להגיד שהחוק לא אומר מה היעד.

חסאן טאופרה: החוק אומר, צריך להגיע לייצוג הולם בחברות הממשלתית, לפעול וכו', וכמובן הוא לא מפרט מה זה ייצוג הולם, באיזה מובן, באיזה משרות וכו', והוא לא נותן גם את הכלי לרשות החברות לאכוף את זה.

חסאן טאופרה: זה לא קיים ואנחנו לא נוכל להפעיל במקומות שאנחנו לא מורשים לעשות את זה.

חסאן טאופרה: ביחס לשאלה הראשונה, כמובן, אנחנו נמשיך בהכוונת הדירקטוריונים ונוציא להם גם את הדרישה שנוגעת, שאנחנו עושים את זה כל תקופה, להביא את המדיניות אבל אנחנו גם מוסיפים עוד נדבך, שאנחנו מוסיפים עוד חברות לתוך הפיילוטים שלנו כדי לשבור את החסמים הפרטניים בכל חברה וחברה.

חסאן טאופרה: המדיניות לבד לא מספיקה בהקשר הזה.

חסאן טאופרה: צריך גם את העבודה הפרטנית במיקרו, לא רק במקרו.

דוד ביטן: למה אתם לא מתקנים את החוק?

דוד ביטן: תקנו את החוק שיהיה לכם אפשרות לתת סנקציות.

חסאן טאופרה: אפשר ליזום תיקון כזה.

חסאן טאופרה: הנגיעה שלנו לחוק ולתיקונים בהקשר הזה לא הגיעה מאיתנו.

חסאן טאופרה: זה נושאים שהגיעו ממי שהעלה את ההצעות בעבר.

חסאן טאופרה: יש הרבה דברים שבחוק שלנו לא מקנים סנקציות במקומות אחרים.

דוד ביטן: אני מציע שתשקלו תיקון החוק בעניין הזה.

דוד ביטן: למשל, אחרי שתתקנו את העניין של הגיוון של התפקידים, אם הוא צריך למנות בשנת 2020 מספר משרות, אז אתם לוקחים את הסכום של עלות המשרה ונותנים לו את זה קנס ואז הוא ידאג שיהיו לו משרות כאלה.

דוד ביטן: הוא לא ישלם לכם את הקנס, הוא ישלם את זה לאנשים שיעבדו.

דוד ביטן: תחשבו על זה.

דוד ביטן: בלי קנסות שום דבר לא תופס, אתם יודעים את זה.

דוד ביטן: הכול וולונטרי הפך להיות.

אברהם נגוסה: אפשר לשאול שאלה?

דוד ביטן: כן, אפשר.

אברהם נגוסה: אברהם נגוסה, יועץ ראש הממשלה לענייני יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: אתה קודם ציינת על נמל אשדוד שקלט יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: גם אני רואה פה בטבלה ש-34 נקלטו.

אברהם נגוסה: אני קיבלתי מכתב, כמובן גם אחרים קיבלו[ שהם לא נכללו בהסכם הקיבוצי ואז הם נמצאים בסכנה של פיטורים.

אברהם נגוסה: גם לא תהיה להם הגנה לגבי את הזכויות.

אברהם נגוסה: האם אתם עוקבים אחרי הזכויות של העולים בדבר הזה ומה אתם יכולים לעשות עכשיו כדי שאותם 31 עובדים יכללו בתוך ההסכם הקיבוצי?

חסאן טאופרה: אני אענה על השאלה לא ברמה הפרטנית אבל ביחס להסכמים הקיבוציים.

חסאן טאופרה: אנחנו מנסים לטפל בכל הנושא של גיוון תעסוקתי בלי להקים, מה שנקרא, בעיות בתת של ההסכמים הקיבוציים ומול ועדי העובדים, מפני שאנחנו לא מנסים לתקן הסכמים או לכפות עליהם או להכניס אותם לתוך הנושאים האלה כי גם להם לפעמים יש דרישות ושמים גם את החסמים.

חסאן טאופרה: אנחנו מנסים לטפל בזה כרגולטור, כממשלה מול החברות הממשלתיות.

חסאן טאופרה: אם אנחנו מגלים שהזכויות לא נשמרות וצריך לעגן אותן ויש פה פגיעה באוכלוסייה הספציפית, אז כמובן אנחנו נפעל מול הדירקטורים.

חסאן טאופרה: לא בטוח שההסכם הקיבוצי זה הדרך הנכונה אבל אנחנו כמובן נפעל בהקשר הזה.

חסאן טאופרה: לשאלתך האם אנחנו פועלים עכשיו לעגן את הדברים בהסכם הקיבוצי, אני לא מכיר שעלתה דרישה כזאת.

חסאן טאופרה: תפנו את זה אלינו ונבחן אותה, אם צריך לעשות פעולות בהקשר הזה ולעגן את הדברים כדי שלא תהיה פגיעה בהקשר הזה תחת ההסכמים של החברה.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: נגוסה, אנחנו לא נוכל לטפל בזה עכשיו.

דוד ביטן: תיזמי איזושהי פגישה פה, לא חייבים בוועדה, שיבוא יושב-ראש ועד העובדים והמנכ"ל של נמל אשדוד.

שלומית אבינח: הוא רוצה לדבר.

דוד ביטן: כן, אבל מה זה יעזור לנו?

קריאה: הפנינו בקשה לדבר.

קריאה: אני באמת לא אגזול הרבה מזמנכם אבל זה מאוד מאוד חשוב.

דוד ביטן: לא, לא, אנחנו נעשה ישיבה פה בעניין הזה.

דוד ביטן: אנחנו לא נתחיל עכשיו לשמוע את כל הסיפור הזה כי זה לא ייתן לנו כלום.

דוד ביטן: אנחנו נפתור את זה במסגרת פגישה פה בעניין הזה.

דוד ביטן: שיהיה גם נציג רשות החברות, גם מנכ"ל נמל אשדוד או סמנכ"ל כוח-אדם וגם יושב-ראש הוועד הספציפי על מנת שנוכל לסגור את הבעיה.

דוד ביטן: זה סימן לבעיה שצריך לפתור אותה אבל זה סימפטום.

דוד ביטן: אין לי בעיה לטפל בזה.

דוד ביטן: עכשיו להתחיל לשמוע את כולם, זה לא ייתן לי כלום.

דוד ביטן: דיון בוועדה חצי שעה כדי לגמור את העניין או בחדר של אחד הח"כים.

שלומית אבינח: לא, לא, דיון בוועדה.

שלומית אבינח: מזי טזזו.

דוד ביטן: מזי, נציגת אקדמאים ואנשי עסקים מהקהילה האתיופית.

מזי טזזו: שלום לכבוד יושב-ראש הוועדה ולכל הנוכחים.

מזי טזזו: זה קצת מפתיע כי ברקע כל הדיונים האלה והוועדות אני יחד עם עוד קבוצה לא מבוטלת של אנשים, אני באופן אישי עורכת דין עצמאית כבר למעלה מעשור, בשוק הפרטי.

מזי טזזו: פנינו בעצם לנציגים של הקהילה בכנסת, לחבר הכנסת גדי יברקן ולשרה פנינה תמנו-שטה באמת לגבי העניין הזה, איך יכול להיות שקיימים חסמים כאלה רציניים שגורמים לכך שזו התמונה העגומה שאנחנו חיים בה, שבעצם המספרים הם מאוד יפים.

מזי טזזו: אני מסכימה עם מה שנאמר פה, שזאת בעצם פיקציה כי מדברים על המשרות הזוטרות וזה לגמרי לא מייצג וזה לא מה שהקהילה צריכה.

מזי טזזו: באמת כמו שנאמר פה קודם, זו קהילה עובדת שמוסיפה למשק בכל תחום כמעט אבל לא רואים אותה בדרגים הבכרים.

מזי טזזו: כל אתיופי כמעט שתפגוש ותשאל אותו איזה ייצוג יש לנו בחברות הממשלתיות או בנציבות, כולם יודעים לשרוק את השמות.

מזי טזזו: זה עד כדי כך מבוכה.

מזי טזזו: יש שלושה מינויים של אנשים שכולנו יודעים לומר את השמות שלהם, וזה הרבה יותר ממגוחך.

מזי טזזו: זה מציב את המדינה בבעיה גם כלפי חוץ מבחינת הנראות שלה ברמת השוויון ובטח ובטח זה מעיד פנימה ומקבע תפיסות.

מזי טזזו: אני לגמרי מסכימה שהחקיקה מבחינת התשתית, ואני מברכת על זה, באמת התשתית הוכנה בצורה יוצאת דופן כדי לקלוט אותנו למקומות האלה ולכאורה לפתוח את הדלתות.

מזי טזזו: לצערי הרב הדלתות לא באמת פתוחות, ולראיה, תמונת המצב היא לגמרי אפס מינויים בכל הנושא של החברות הממשלתיות וזאת למרות שקיים חוק.

מזי טזזו: אני לא חושבת שיש פה איזה שהם אשמים מיוחדים אבל כשאני שומעת את הפנייה גם של נציגים מהממשלה שמאוד מעוניינים בקידום מתוך הבנה שזה פריון גם למשק, זאת אומרת, להציג מגוון דעות זה רק מוסיף וממנף את המשק.

מזי טזזו: החסם שעולה תמיד זה חסם מגוחך שהיה נכון אולי לפני עשור, קושי לאתר מועמדים.

מזי טזזו: אנחנו מדי שנה מוסיפים כמות אקדמאיים בלתי מבוטלת שלא מביישת אף מגזר.

מזי טזזו: 300 אקדמאיים מצטרפים לשוק.

מזי טזזו: אנחנו פה 40 שנה בארץ.

מזי טזזו: אני לא מכירה מגזר שעשה כזאת התקדמות, כמות כזאת של אקדמאים, כמות כזאת של אנשים מצליחים שמנסים בכל דרך אפשרית לפרוץ את תקרת הזכוכית, אז קודם כל יפה שאנחנו כאן.

מזי טזזו: הדבר החסר שנראה לי מהזירה שבה אני נמצאת, זה שאין פשוט שיתוף פעולה עם השטח.

מזי טזזו: בשטח, הנה אני יחד עם עוד קבוצה גדולה של אנשים טובים, מוכשרים, אקדמאיים, אנשי עסקים שמאוד רוצים לראות את עצמם חברי דירקטוריון, שרוצים לראות את עצמם בחברו מובילות ואין להם את האפשרות למרות החוק הנורא טוב ויפה שמופיע ולמרות החלטות הממשלה.

מזי טזזו: סנקציות זה דבר אחד והוא מצוין, אבל גם על הדברים האלה אפשר להתגבר, לכן הדרך היחידה בעיניי שניתן לעשות את זה, זה אחת ולתמיד לייצר מאגר.

מזי טזזו: יש מאגרים קיימים היום של כל אותם אנשי עסקים אקדמאיים, כלכלנים, רופאים, רואי חשבון, עורכי דין, הרשימה עוד ארוכה, שרק ממתינים שתינתן להם ההזדמנות.

מזי טזזו: בנוסף ובמקביל צריך וראוי שיהיה בתוך משרד נציב שירות המדינה גוף או אדם ספציפי שאחראי על זרימת התנועה הזו באמת.

מזי טזזו: ועדה שתפקח זה יפה, אבל צריך ביום-יום להראות שהמינויים האלה קורים, כי אם לא ידחפו את המינויים האלה או יצבעו אותם כמו שצובעים תקציבים, אז זה לא יקרה, לכן אני חושבת, וזה הצד שלי מהשטח להביא אליכם לוועדה הזו, שעם תשתית כזו אמורה ויכולה לצאת עשייה אמיתית.

מזי טזזו: מבחינתי אתם יכולים להגיד לי, בואו, הנה פיילוט.

מזי טזזו: כל מי שאמר שיש קושי לאיתור מועמדים, אלה המכרזים הקיימים כעת.

מזי טזזו: נביא את רשימת המועמדים וקדימה תמנו אותם.

מזי טזזו: מה כל כך קשה?

מזי טזזו: אתם רק צריכים לפתוח את הדלת.

מזי טזזו: זה הכול.

דוד ביטן: הבעיה של המאגר היא לא הבעיה מכיוון שכל אחד יכול להגיש מועמדות למכרז.

דוד ביטן: לא צריכים לעשות מאגר בשביל זה.

דוד ביטן: הבעיה היא שצריך את המשרות הייעודיות לפתוח לעולי אתיופיה ואז הם יוכלו להגיש בצורה יותר טובה כי אז הם יוכלו גם להיבחר.

דוד ביטן: הרעיון זה לתת להם את האופציה להיבחר ולתת להם קדימות על מועמדים שהם לא בני העדה האתיופית.

מזי טזזו: נכון מאוד.

מזי טזזו: היום החוק עושה בדיוק ההיפך.

מיכל וונש: נכון.

מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתחבר למשהו שמזי כן אמרה, שבעיניי מאוד מאוד חשוב מבחינת שינוי התפיסה.

מיכל וונש: אנחנו מאתגרים פה כל הזמן פרדיגמות, אז שינוי התפיסה וההבנה שהחברה הישראלית יוצאת נפסדת.

מיכל וונש: זה לא הפוך.

מיכל וונש: זה לא כפי שאנחנו מסתכלים על זה עכשיו ואומרים, צריך לעשות טובה או חסד עם מועמדים מסוימים.

מיכל וונש: אגב, לא סתם הקבלתי את זה למצבן של נשים בכל מיני אתגרים שיש לנו, שצריך להציג מאגר פחות או יותר באותה צורה כדי שידעו שיש גם מועמדות ולא רק מועמדים.

מיכל וונש: אנחנו פה צריכים ממש לשנות את כל הגישה ולהבין שהחברה הישראלית יוצאת נפסדת מכך שאין ריבוי דעות סביב השולחן.

מיכל וונש: אין מגוון מחשבתי סביב השולחן.

מיכל וונש: השנה היא 2020 ומדינת ישראל עדיין לא הפנימה את ההפסד הגדול שלה בזה שיושבים פחות או יותר אותם אנשים עם פחות או יותר אותן פרספקטיבות, תמיד, ומקבלים את ההחלטות.

מיכל וונש: אני רוצה לשים את זה בפרספקטיבה הזאת כי מאוד חשוב מה שמזי אמרה, ושזה לא ירד מתחת לפני השטח לגבי החשיבות של מגוון הדעות, וכמובן השתלבות.

דוד ביטן: אוקיי.

שלומית אבינח: עופר קרן מחברת חשמל ביקש לדבר.

עופר קרן: צוהריים טובים, אני עופר קרן מחברת החשמל, אני מנהל אגף בחטיבת משאבי אנוש וממונה על הגיוון התעסוקתי בחברה.

עופר קרן: כמו שדובר פה בוועדה, החשיבות של תוכניות שמאושרות על ידי הדירקטוריון ומנכ"ל החברה הם הדברים החשובים ביותר להצלחת הפרויקטים האלה.

עופר קרן: בחברת החשמל כבר שנים אנחנו מעדכנים תוכניות חומש שמוביל יושב-ראש הדירקטוריון עם מנכ"ל החברה.

עופר קרן: לאחרונה סיימנו תוכנית גיוון יחד עם רשות החברות הממשלתיות ועם עורכת הדין מריאן קבה, נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.

עופר קרן: חסן שדיבר פה קודם היה שותף שלנו מרכזי בתהליכים האלה.

עופר קרן: קצת מספרים על חברת החשמל ועל התהליכים שאנחנו עושים.

עופר קרן: חברת החשמל כפי שכולם כנראה יודעים, נמצאת ממאי 2018 בתהליך של רפורמה שבה אנחנו מצטמצמים מ-13,000 עובדים ל-9,000 עובדים.

עופר קרן: כרגע אנחנו נמצאים על 11,500 עובדים.

עופר קרן: השכר אצלנו הוא שכר שווה לכל האוכלוסיות.

עופר קרן: בחברת החשמל מועסקים בחברה היום כ-304 עובדים יוצאי אתיופיה שמהווים 2.6% מכלל העובדים.

עופר קרן: אנחנו מגיעים למספרים האלה על ידי כך שאנחנו בכל שנה קולטים אותם לפחות פי שניים אם לא פי שלוש מאחוזם באוכלוסייה.

עופר קרן: אצלנו יש 48 יוצאי העדה שהם בתפקידי ניהול, 17 אקדמאים, 80 הנדסאים, 30 מהנדסים.

עופר קרן: יש לנו 36 נשים שהם 11% מסך המועסקים מתוך בני העדה.

עופר קרן: אנחנו בעצם ממקדים את הקליטות שלנו בתפקידי הליבה בחברת החשמל כדי לייצר אופק תעסוקתי לאותם עובדים מקרב האוכלוסייה.

עופר קרן: בשנה האחרונה סיימנו תוכנית שנקראת "עתיד נאור" של הנדסאים.

עופר קרן: הכשרנו וקלטנו 23 הנדסאים בני העדה למקצועות החשמל.

עופר קרן: כולם נקלטו בסיום ההכשרה לעבודה בתפקידי ליבה בחברה.

עופר קרן: במקביל אנחנו מתחילים השנה בתוכנית פיתוח והעצמה לאוכלוסיות מרקע מגוון בכלל לתפקידי ניהול.

עופר קרן: אני חושב שלא פחות מהקליטה שלהם, חשוב להשקיע בתוכניות און בורדינג לקליטה טובה.

עופר קרן: אנחנו הצגנו תוכניות און בורדינג לכל העובדים שנקלטים בחברה וייצרנו קיט למנהל כדי לקלוט ולשמר בצורה מיטבית עובדים מכל האוכלוסיות.

עופר קרן: אני פחות מאמין בסנקציות, אני מאמין יותר בחינוך ורתימה בתוך התהליכים האלה, לייצר סיפורי הצלחה, הכוונה נכונה לאותן אוכלוסיות.

עופר קרן: זו לא חוכמה לשלוח אותם ללמוד ולהיות אקדמאים, כי אנחנו יודעים היום שלימודי אקדמאיים הכלליים לא מייצרים בהכרח לאף אחד מקומות עבודה.

עופר קרן: יש מחסור מאוד מאוד קשה במקצועות האנרגיה בכלל בשוק העבודה הישראלי.

עופר קרן: אני מציע לכל מי שתומך בתהליכים האלה, להכווין אותם ללימודי אנרגיה במיקוד ללימודי הנדסת חשמל.

עופר קרן: כל מהנדס חשמל מקרב בן העדה, תשלחו אותו אלי, אני אקלוט אותו.

עופר קרן: אנחנו במרץ 2021 מתוכננים לפתוח כיתה נוספת ללימודי הנדסאי חשמל.

עופר קרן: הרכב הקבוצה יהיה 12 יוצאי ויוצאות בני העדה ובנוסף 12 בדואים.

עופר קרן: השותפים שלנו זה הג'וינט, עתידים וינביה.

עופר קרן: משך הלימודים הוא כ-18 חודשים שבו אנחנו מכניסים תכנים יחד עם המ"ט כמובן למקצועות שאנחנו צריכים אותם פה לעיסוקים הרלוונטיים הספציפיים בעולמות החשמל בחברת החשמל, וכל בוגרי התוכנית יקלטו אלינו עם סיום הלימודים במהלך 2022.

עופר קרן: אני רוצה לדבר על משהו אחד שהוא לא קשור לבני העדה וזה גם דובר פה, כי אנחנו בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

עופר קרן: חברת החשמל קלטה לאחרונה 15 מהנדסי חשמל ממדינות רוסיה וחבר העמים לשעבר.

עופר קרן: בוגרי התוכנית השתלבו בתפקידי הנדסה בחטיבות הליבה שלנו, שזה חטיבת הייצור, ביצוע פרויקטים ושירותי הרשת.

עופר קרן: אנחנו נרתמנו לפרויקט משותף עם משרד הקליטה ומשרד העבודה.

עופר קרן: קראנו לפרויקט הזה "אורות עולים".

עופר קרן: כשקלטנו אותם, זה כולל את כל תהליך הליווי שלהם מהרגע שהם נחתו פה בארץ.

עופר קרן: אנחנו בעצם ניהלנו אותם בחו"ל, שלחנו מהנדסים שלנו דוברי השפה כדי למיין אותם ולראיין אותם בחו"ל.

עופר קרן: חלק השלמנו גם באמצעות הזום.

עופר קרן: הקדמנו קצת את הקורונה-טיים.

עופר קרן: אנחנו הקצנו 15 משרות מרזרבת המנכ"ל לטובת הקליטה שלהם.

דוד ביטן: הלוואי שכולם היו כמו חברת החשמל.

דוד ביטן: אנחנו צריכים גם שינוי בהחלטות ממשלה, גם שינוי בחקיקה ואם צריך סנקציות, אז יהיו סנקציות.

דוד ביטן: לא כולם חברת החשמל.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: תעלי רגע את יושב-ראש ועד עובדי התפעול בנמל אשדוד.

גד בוטבול: שלום.

דוד ביטן: אנחנו נעשה על העניין שביקשת מעין ישיבה מיוחדת של 20 דקות כדי לפתור את הבעיה, אז אם אתה רוצה לדבר איתנו דקה-שתיים על העניין, אין שום בעיה, כי אתה כבר ממתין בזום ולא נמנע את זה ממך.

גד בוטבול: אוקיי, קודם כל תודה רבה ליושב-ראש הוועדה ולכל הנוכחים, חברי הכנסת.

גד בוטבול: לגבי אותה אוכלוסייה, להבדיל מחברת חשמל, אצלנו קולטים עובדים אחת לכמה שנים.

גד בוטבול: הרפורמה בנמלים תביא את החברה למצב שאם יפטרו אותם, זה יצור סיטואציה שבכלל לא יהיו כמעט עובדים מהאוכלוסיות האלה.

גד בוטבול: כל הסיפור הזה שנוצר סביבם והתקשורת, עשו בשבילם כזו חגיגה.

גד בוטבול: הם נכנסים במסלול של קביעות.

גד בוטבול: שנה הבאה הם אמורים לקבל את הקביעות שלהם.

גד בוטבול: האבסורד שבעניין, שבגלל שבהסכמים הקיבוציים שלנו אמורים לקבל קביעות אחרי ארבע שנים.

גד בוטבול: כנראה רוצים לפני רגע הקביעות לפטר אותם.

גד בוטבול: אצלנו אין כזו בעיה להשאיר אותם כי אצלנו אין שכר שווה.

גד בוטבול: אם יש עבודה, העובדים מרווחיםX כסף.

גד בוטבול: מקסימום אם תרד כמות העבודה, אז העובדים האלה ירווחו קצת פחות, על אחת כמה וכמה שאנחנו חברה ממשלתית.

גד בוטבול: אני מבין שיש פה דאגה לחברה אבל עם כל הכבוד, גם אנחנו מייצרים פה איזה סיטואציה של פרישת עובדים והפרישה הזאת בסוף תיצור סיטואציה שיהיה מספיק עובדים לעבודה והשכר יתחלק בין כולם.

גד בוטבול: מה שלי באמת מפריע הוא שכשהעובדים האלה עובדים תחת ירי טילים וכל מיני מבצעים פה בדרום, אנחנו עובדים פה עם סיכונים מאוד גדולים וברגע האמת שבו כולם צריכים להתגייס, גם רשות החברות וגם משרד האוצר ואני מאמין שגם משרד התחבורה מצד השרה שלנו מירי רגב, שהם בתוך העניין הזה, אני מאמין שהפעם יפתרו את הבעיה שלהם ולא עוד פעם ידחפו אותם הצידה וינסו לפטר אותם ברגע הנכון שתהיה את ההזדמנות הזו.

גד בוטבול: זה רגע שאי אפשר לעבור עליו בשתיקה.

גד בוטבול: מישהו חייב פה לשים לזה סוף כי אני שומע את השיחות.

גד בוטבול: השיחה שאתה הזמנת אותנו, קודם כל אני מאוד מודה לך, חייבת להיות מהר מאוד, ולמה אני אומר את זה?

גד בוטבול: כי כרגע אנחנו ממש צריכים כבר לסיים את ההסכם שלנו.

גד בוטבול: לומר שהם לא בתוך ההסכם הקיבוצי זה לא בדיוק נכון לומר.

גד בוטבול: הם בתוך ההסכם הקיבוצי אבל צריך להכניס אותם לתוך ההחלטה.

גד בוטבול: הייתה החלטה בבית הדין הארצי ב-12.6.2017 שכל העובדים שנמצאים בחברת הנמל מקבלים ביטחון תעסוקתי לעשר שנים, והעובדים האלה נקלטו חצי שנה אחרי אותה החלטה.

גד בוטבול: אם אתם מדברים על אותה אוכלוסייה שתקבל מעמד שווה בין כל האזרחים לגבי עבודות בחברות ממשלתיות, אם אנחנו נוציא אותם, זאת אומרת האחוזים שאתם דיברתם עליהם, על אחת כמה וכמה ירדו.

גד בוטבול: פה זה הרגע שכולם צריכים להתגבש ביחד ולזמן אליך גם נציג מטעם משרד האוצר ונציג מטעם משרד התחבורה.

גד בוטבול: אני מאמין ששם נוכל לפתור את זה.

גד בוטבול: זה מה שיש לי להגיד כרגע.

דוד ביטן: משרד המשפטים.

שלומית אבינח: אסף נועם.

אסף נועם: שלום לאדוני היושב-ראש ולמשתתפים בדיון.

אסף נועם: אנחנו העברנו אתמול את הדוח של שר המשפטים לגבי התאגידים הציבוריים, התאגידים הסטטוטוריים שהוקמו בחוק.

אסף נועם: מעבר לנתונים כפי שהוצגו על ידי היושב-ראש, אנחנו רוצים להדגיש שמשרד המשפטים לא רואה בנתונים האלה משום עמידה ביעדים ובהוראות החוק.

אסף נועם: למרות שהשיעור הוא גבוה יותר מהשיעור באוכלוסייה כפי שצוין בדיון, החוק עצמו מדבר על ייצוג הולם בכלל המשרות והדירוגים, ולכן לתפיסת משרד המשפטים היעדים כפי שהוצגו על ידי התאגידים הציבוריים לשנת 2019 לא עומדים בהוראות החוק ומפרים את החוק מכיוון שאם מסתכלים על המשרות שמוגדרות משרות ניהוליות או משרות אקדמיות, השיעור בהן של ייצוג יוצאי אתיופיה שואף לאפס גם בתאגידים שהשיעור המצטבר הוא גבוה יותר.

אסף נועם: לשם הדוגמא, ברשות שדות התעופה שבה יש האחוז הגבוה ביותר של יוצאי אתיופיה, כ-3.5%, מבחינת משרות ניהוליות, אין אף עובד יוצא אתיופיה במשרה ניהולית.

אסף נועם: ככה גם ברשות הטבע והגנים שיש בה שיעור יחסית גבוה במצטבר, אבל מבחינת משרות אקדמיות או ניהוליות הוא סביב חצי אחוז בלבד, לכן מבחינת העמידה ביעדים התמונה היא עגומה.

אסף נועם: אם אנחנו מסתכלים על התאגידים שאין בהם ייצוג בכלל או שהייצוג הוא מאוד נמוך, אנחנו רואים שהתמונה הזאת היא לאורך שנים.

אסף נועם: למרות הפירוט שאנחנו דורשים מהתאגידים ועומדים איתם על הצעדים שננקטים בהתאם לחוק, בין היתר לגבי ייעוד משרות ומתן עדיפות למועמדים עם כשירויות זהות, אנחנו רואים שהתמונה נשארת זהה באותם תאגידים.

אסף נועם: אני רוצה לנכון לציין כמה תאגידים שחוזרים על עצמם לאורך שנים עם ייצוג אפסי או קרוב לאפסי, שזה יד יצחק בן צבי, קרנית, המועצה לייצור צמחים ולשיווקם, האקדמיה ללשון העברית, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.

אסף נועם: אני רוצה לציין שיש תאגידים שמחזיקים הרבה מאוד עובדים והוקמו לאחרונה, למשל כמו תאגיד השידור הישראלי, ולמרות שאת כל העובדים שלו הוא גייס בעצם בשנים האחרונות והוא עומד על קרוב ל-1,000 עובדים, שיעור יוצאי אתיופיה הוא פחות מ-1%.

אסף נועם: מדובר רק על תשעה עובדים.

אסף נועם: אני גם אוסיף שלעומת שנת 2018, ואנחנו מדברים על תמונת מצב לפני משבר הקורונה, בשנת 2019 גם הייתה ירידה לא רק בשיעור הכולל אלא גם אבסולוטית במספר העובדים.

אסף נועם: למשל, ברשות שדות התעופה עוד לפני משבר הקורונה בעצם סיימו את העסקתם של 16 יוצאי אתיופיה, ולכן הגם שהממוצע הכללי הוא מעל השיעור באוכלוסייה במידה מסוימת, אנחנו לא רואים בתמונה משום עמידה בהוראות החוק לגבי התאגידים באופן כללי וגם באופן פרטני, למעט תאגיד אחד שזה שירות התעסוקה הישראלי ששם גם האחוז הכולל הוא גבוה וגם ביחס למשרות ניהוליות ואקדמיות.

אסף נועם: לגבי שאר התאגידים אנחנו לא רואים שהם עמדו בהוראות החוק.

אסף נועם: להבדיל מהחברות הממשלתיות, בתאגידים ציבוריים יש קושי כי יש להם עצמאות כמעט מוחלטת לשיקול הדעת הניהולי שלהם, וגם משרד המשפטים בעצם מתכלל אותם בהיבטים שונים אבל לא אחראי עליהם כמו רשות החברות הממשלתיות לגבי החברות הממשלתיות, ולכן יש קושי, מה גם שהחוק כפי שהוזכר לא קובע סנקציות לגבי תאגידים שלא עומדים ביעדים.

אסף נועם: ההצעה שלנו כפי שגם הוצעה על ידי חלק מהמשתתפים היא בעצם לשקול הטלת סנקציות בחקיקה על תאגידים שלא יעמדו בהוראות, ובשלב ראשון אני חושב שראוי ונכון שהוועדה תמשיך לקיים דיוני המשך לא רק עם התאגידים או החברות שיש בהן מיצוי גבוה אלא בעיקר עם התאגידים שהייצוג בהם הוא נמוך ואפסי, בעצם לערוך להם מעין שימוע לפני שקילת תיקון חקיקה בנושא וקביעת סנקציות.

אסף נועם: אנחנו חושבים שנכון בעצם לקבוע ישיבות ייעודיות עם אותם תאגידים, בפרט אותם תאגידים שלאורך שנים אין בהם ייצוג בכלל.

דוד ביטן: אוקיי, קודם כל תודה.

דוד ביטן: זה רעיון טוב מה שנתת.

דוד ביטן: אנחנו באמת נעשה כמה שימועים כאלה.

דוד ביטן: אתם לא נגד לעשות תיקון של החלטת ממשלה לתיקון של החוק בעניין הזה, נכון?

דוד ביטן: אם אתם רואים שבעצם זה לא מתקדם לשום דבר.

אסף נועם: כן, זה יישקל על ידי הגורמים הרלוונטיים אבל כדי להשיג את המטרות של החוק אנחנו בעד התיקונים הנדרשים.

אסף נועם: כמובן צריך לבדוק את האמצעים גם באמצעות ייעוץ וחקיקה ובמשרד המשפטים.

אסף נועם: כדי להשיג את היעדים משרד המשפטים בהחלט תומך בזה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: בהמשך להחלטה שאמרנו שהיועצת תנסח לנו, תכניסו גם שאנחנו נזמן מספר תאגידים כדי לדון איתם על העניין הזה, למה הם לא עומדים ביעדים ולמה לא עושים את מה שצריך.

שלומית אבינח: אבי ילאר.

שלומית אבינח: בקצרה בבקשה.

אבי ילאר: שלום לכולכם, אני אתייחס ממש בקצרה.

אבי ילאר: אני מתחבר לשני דוברים, אחד, למזי טזזו, למה שהיא אמרה בהקשר של הנושא של המשרות בעיריות, כי כאשר מדברים על נושא של ייצוג הולם, אי אפשר לדבר רק על מבחינה כמותית אלא צריך לדבר מבחינה איכותית.

אבי ילאר: אם לצורך העניין בתוך משרד הבריאות יש 1,000 עובדים ממוצא אתיופי וכולם סניטרים או רובם סניטרים, לא ניתן להקיש מזה לגבי בכלל הייצוג ההולם שלנו בקרב החברות הממשלתיות ובכלל, ולכן במובן הזה למרות שפעם אחת פעם אנחנו מקיימים את הדיונים האלה, אני חושב שצריך לשים הרבה יותר משקל לגבי תפקידים ניהוליים, תפקידים של אקדמאיים שבהם אפשר להביא לידי ביטוי את הייצוג ההולם.

אבי ילאר: למה שאמרת, יושב-ראש הוועדה, כן, אני חושב שבסוף זה בלתי נמנע.

אבי ילאר: צריך לנקוט גם בצעדים ענישתיים, סנקציות לגבי חברות שהן לא באמת עומדות בנושא של ייצוג הולם, כי להשאיר את זה וולונטרי זה מאוד בעייתי.

אבי ילאר: אני אתן לכם רק דוגמא קטנה.

אבי ילאר: הרבה פעמים צובעים משרות ייעודיות לקהילה האתיופית כדי בעצם לעמוד בנושא של ייצוג הולם.

אבי ילאר: הם מקבלים משרות ייעודיות, רק מה, שבסופו של יום המשרות האלה לא ממומשות כי לא מוצאים מספיק ניסיון, אין מספיק כאלה שיש להם את הכישורים הנכונים ולכן המשרות האלה עוברות לקהילה אחרת או אוכלוסייה אחרת ונוצר פה איזשהו מעגל שהוא מאוד בעייתי, לכן צריך כן להמשיך לוודא שכל החברות הממשלתיות, יהיה בהן ייצוג הולם במובן המספרי של זה.

אבי ילאר: פעם שנייה, רק לוודא שזה לא רק יהיה מספר כמותי אלא שיהיה באמת משרות בכירות, גבוהות, כי זו הדרך היחידה.

דוד ביטן: תודה רבה לך.

דוד ביטן: את הסיכום של הישיבה עשינו בהתחלה.

דוד ביטן: קיבלנו את המלצת משרד המשפטים לעשות מספר שימועים.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.