הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 32, 2020-07-27 12:15

עפר שלח: צוהריים טובים.

עפר שלח: הנושא שעל סדר היום הוא התרומות לחיילי צה"ל ואי העמידה בתוכנית "ממדים ללימודים": מערך ההתרמה לחיילי צה"ל - דוח מבקר המדינה 66ב.

עפר שלח: "ממדים ללימודים" הוא כמובן רק חלק מהפרויקטים שממומנים מתרומות אבל הוא מאוד חשוב לכשעצמו והוא סימבולי בהקשר שסוגיות רבות שנוגעות לתרומות לצה"ל, וסוגיות רבות שנוגעות למעמדם של החיילים, ובעיקר למעמדם של הלוחמים - כי "ממדים ללימודים" היא תוכנית שבשלב הנוכחי מיועדת ללוחמים – משתקפות דרך הסוגיה הספציפית הזאת.

עפר שלח: דוח מבקר המדינה שהוא מלפני ארבע שנים, קודם – ואנחנו בוודאי נשמע את זה מרבים מהדוברים – לשינוי הגדול שאני מניח שבחלקו נבע מדוח מבקר המדינה במסגרתו אוחדו האגודה למען החייל ולבי וגם נקבע סט של קריטריונים לגבי השימוש בתרומות, אבל עדיין, כפי שיעיד הסיפור של "ממדים ללימודים", נותרו הרבה מאוד בעיות.

עפר שלח: אני אומר ספציפית, אחרי שנשמע את הדוח, נעלה את הגורמים הספציפיים גם במשרד האוצר, גם במשרד הביטחון וגם באגודה למען החייל שנקראת היום "יחד למען החייל".

עפר שלח: נעלה אותם כדי לברר מפני שצריך לומר ש"ממדים ללימודים" שהיה פרויקט דגל אצל הרמטכ"ל הקודם – ואני מרשה לעצמי לומר שדיברתי גם אתו כהכנה לדיון הזה – נגע באמת לא רק בראייה של התרומות אלא הוא נוגע גם לנושאים שלפחות חבר הכנסת שטרן מכיר היטב לגבי מודל השירות בצה"ל, איך אנחנו שומרים על המודל החשוב של צבא העם ועדיין מכניסים אלמנטים שמפצים על השינויים, גם החברתיים, גם המבצעיים, שחלו לאורך השנים והשימור שלו וההפיכה שלו למשהו שהוא מגודר ואיננו נוגע לשינויים תקציביים או לתנודות כאלה ואחרות.

עפר שלח: בעיניי זה דבר חשוב, על אחת כמה וכמה כשאנחנו עוד לא יודעים גם את עתיד התרומות לצה"ל בעידן הקורונה שפגעה כלכלית גם בחלק גדול מן התורמים, בוודאי תורמים מעבר לים, וגם בישראל, וגם בהיבט התקציבי שנוגע לכל תקציב המדינה ולמשרד הביטחון בפרט.

עפר שלח: כאמור, נעלה גורמים שונים כדי לברר גם היכן נמצאת התוכנית הזאת וגם אספקטים אחרים שנוגעים לתרומות.

עפר שלח: כרגיל נתחיל במבקר המדינה.

עפר שלח: בבקשה.

יוסי ביינהורן: תודה היושב ראש.

יוסי ביינהורן: נושא מערך התרומות לצה"ל הוא נושא שמעסיק את מבקר המדינה לא מעט גם בשנים שלפני הדוח הזה ואפילו אני כמבקר מערכת הביטחון ב-2005 עסקתי או המלצתי על האיחוד הזה שקרה יותר מאוחר.

יוסי ביינהורן: בינתיים היו גם ועדות שעסקו בזה ורק ב-2015 זה קרה בפועל.

יוסי ביינהורן: כמו שאמרנו קודם, הדוח הוא מ-2016 אבל הוא עסק בשנים 2015-2014.

יוסי ביינהורן: מאז היה שינוי ארגוני.

יוסי ביינהורן: ככל שאנחנו נגענו בזה פעם נוספת ב-2018, בסקר שעשינו, ראינו שם סימנים של שינוי מהדברים שאומר אבל אני ממש לא יכול למסור מה המצב היום.

אלעזר שטרן: סימנים של?

יוסי ביינהורן: של שינוי מבחינת הנושאים שעלו בדוח.

אלעזר שטרן: זאת אומרת, שינוי ושיפור?

יוסי ביינהורן: שיפור, כן.

יוסי ביינהורן: שוב, לא המשכנו לעסוק בכך ולכן אני ממש לא יכול להעיד על כך.

יוסי ביינהורן: אני לא יכול לומר שאני יודע היום מה המצב.

יוסי ביינהורן: צה"ל הוא ארגון גדול.

יוסי ביינהורן: יש לו תקציב ענק והתרומות שנועדו, נועדו לרווחת החיילים.

יוסי ביינהורן: זאת ההגדרה וכך אנחנו הסתכלנו על זה כמבקר.

יוסי ביינהורן: התרומות באות מאנשים פרטיים בארץ ובחוץ לארץ, מעמותות, מארגונים ואני אומר שהכיוון הוא רווחת החיילים.

יוסי ביינהורן: פקודות צה"ל אומרות ש"חייל לא יבקש מתנה, תרומה או טובה ממוסדות שאינם צבאיים עבור יחידה צבאית כלשהי.

יוסי ביינהורן: חייל או חיילת לא יהיו בקשר ישיר עם תורם על רקע תרומתו".

יוסי ביינהורן: זה נושא ערכי שנבחן אצלנו, האם זה עמד במבחן המציאות, כן או לא.

יוסי ביינהורן: היו שני ארגונים, אני רוצה לומר מילה כי הדוח כן עוסק בשני הארגונים האלה עוד לפני שהם הוקמו ומצביע על לא מעט ליקויים שם, כולל תחרות על תרומות, כולל כמה מתוך התרומות הולך לתקורה ועוד, כי בסופו של דבר הכספים האלה צריכים להגיע לרווחת החיילים ולא למנגנון.

יוסי ביינהורן: כדי להתרשם.

יוסי ביינהורן: היקף התרומות בשנים 2014-2011 היה סדר גודל ממוצע של 190 מיליון שקלים וזה לא מעט.

עפר שלח: אתה מדבר על תרומות רק ממקורות שקליים או כולל?

עפר שלח: זה לא כולל IDF.

יוסי ביינהורן: לא.

יוסי ביינהורן: לא כולל IDF.

יוסי ביינהורן: זה כולל אבל זה שקלי.

עפר שלח: אבל זה סך כול התרומות.

יוסי ביינהורן: כן.

יוסי ביינהורן: סך כל התרומות.

עפר שלח: כולל ממקורות שאינם ישראלים.

יוסי ביינהורן: אם יותר מאוחר מישהו ירצה לתקן אותי, בסדר.

יוסי ביינהורן: כמו שאמרנו, ביולי 2015 הוקם הארגון המאוחד "יחד למען החייל" שבעצם הוא שני הארגונים שהיו, האגודה למען החייל ולבי.

יוסי ביינהורן: הרעיון היה, לפחות של ההמלצה של הגוף שהמליץ להקים את זה כך, שגוף אחד עוסק בגיוס תרומות והגוף השני במימוש שלהן ויש הרבה אופרציה סביב זה.

יוסי ביינהורן: אני לא אחזור על הנושאים העיקריים.

יוסי ביינהורן: דיברנו עליהם.

יוסי ביינהורן: אני ניגש ישר לדברים המרכזיים.

יוסי ביינהורן: אי קיום פקודות ונהלים בצה"ל בנושא תרומות.

יוסי ביינהורן: הוקמו פרויקטים שבעינינו הם היו בליבת הצורך של צה"ל להשקיע בהם תקציב ולא של התרומות.

יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי, מקרים רבים, בעיקר דרך המרשתת אבל לא רק, של גיוס עצמאי של קצינים וחיילים, של תרומות ליחידה שלהם.

יוסי ביינהורן: כל אלה דברים אולי טובים אבל הם גורמים כמובן לבעיות של שוויון.

עפר שלח: אני מניח שאני אומר כאן משהו שידוע למשתתפים אבל הכוונה בארגון מחדש לא הייתה רק לעשות את זה יותר יעיל אלא להפסיק את מה שקראו ה-שנור של צה"ל.

עפר שלח: גם הוצאו נהלים ופקודות מאוד ברורים שאוסרים.

עפר שלח: אני יכול להעיד שהבן שלי, כשהוא היה בשנים האלה בשירות בגדוד הסיור של חטיבת הצנחנים, הייתה כמעט תחרות, לא כמעט אלא תחרות, בין הצוותים מי משיג נעליים יותר טובות, נעלי הרים או דברים כאלה.

עפר שלח: יחידות באמת גייסו לצרכים מבצעיים מובהקים, אפודים קרמיים וכן הלאה, וחלק מהכוונה של הארגון מחדש הייתה להבהיר שצה"ל את הצרכים המבצעיים שלו מקיים בעצמו והתרומות אינן מיועדות לדברים האלה.

עפר שלח: אתה אומר שלמרות זאת, הדברים האלה קרו.

יוסי ביינהורן: גם בתקופת הדוח שלנו היו ארגונים שהפקודות אמרו שצריך לעבור דרכם, אמנם היו שניים אבל היה צריך לעבור דרכם, והיו פקודות – הקראתי אותן כאן – שאומרות שחיילים לא יכולים לפנות ישירות.

יוסי ביינהורן: למרות זאת הדברים קרו.

יוסי ביינהורן: אני מניח שאחרי הדוח שלנו – לא מניח אלא גם יודע – יצאו פקודות נוספות ואולי גם איזו צורה של בקרה ואכיפה, אבל את זה אני לא יודע לומר היום.

יוסי ביינהורן: אני מניח שאם יהיו נציגים מתאימים, הם יוכלו להציג את זה.

אלעזר שטרן: כשאתה מדבר על שני ארגונים ולא שלושה או אולי כבר יותר, הידידים של ה-IDF הוא בתוך האגודה למען החייל למרות שהוא נפרד?

אלעזר שטרן: איך אתה סופר אותו?

יוסי ביינהורן: הוא חלק מהבעיה ואנחנו גם צגנו שהיו כאן גם קשרים ישירים מול ה-IDF וגם זה היה צרוך לעבור לכאורה דרך הארגונים האלה.

אלעזר שטרן: אבל היום?

יוסי ביינהורן: היום אני לא מכיר.

עפר שלח: אנחנו נשמע.

עפר שלח: יהיו כאן נציגים.

יוסי ביינהורן: אני מדבר על תקופת הדוח.

יוסי ביינהורן: הבאנו כאן דוגמאות – לא נלאה אתכם – של חיל החינוך שמשתמש בכספים האלה לסדנאות של מיליונים ושוב, הם לא עברו דרך האגודה או לבי אלא עברו באופן ישיר, ההחלטות של חיל החינוך למה הוא שם את הכסף.

יוסי ביינהורן: הקשר - אני מגיע לקשר עם הידידים בארצות הברית - הוא תוך הפרת הפקודות.

יוסי ביינהורן: הפקודות אומרות שלא מקיימים קשר ישיר מולם.

עפר שלח: כשאתה אומר שקיימו קשר, זה כולל גיוס תרומות שלא עברו דרך הצינור הראשי.

יוסי ביינהורן: נכון.

יוסי ביינהורן: שלא עברו דרך הצינור.

יוסי ביינהורן: זה הרעיון.

חמד עמאר: זה הגיע ישירות ליחידות עצמן.

יוסי ביינהורן: כן.

יוסי ביינהורן: בהמלצות כמובן אמרנו גם לסגן הרמטכ"ל וגם לרמטכ"ל שזה דבר שהוא בלתי מתקבל על הדעת וצריך לשנות אותו, צריך להבהיר את הפקודות וצריך לייעד את התרומות למה שהן נועדו.

יוסי ביינהורן: כאן אני מגיע לנושאים הבאים ויש נושא שבעיני הוא מרכזי והוא בעצם – במילים אחרות - לאן הולך הכסף.

יוסי ביינהורן: האם זאת תוצאה של תוכנית, האם מסתכלים על זה בראייה רב שנתית כתוכנית, האם - גם כשיש כבר תוכנית רב שנתית – אין איזה פרויקטים מהצד שהולכים למקומות אחרים, האם יש אחידות או הסתכלות אחידה על כל היחידות והצרכים שלהן.

יוסי ביינהורן: אנחנו בדוח הזה זיהינו שלא היו בחינות כאלה, שהיו דברים שהם מעבר לתוכנית, היו דברים שבכלל לא נכנסו לתוכנית וחלק מהעניין – וזו הנקודה האחרונה – הוא שלצה"ל אין כל כך מערכות מידע כדי לעקוב ולראות ומי שמרכז את כל התמיכות של החיילים.

יוסי ביינהורן: אני אומר שהפגיעה היא שבעצם אין כאן שוויוניות.

יוסי ביינהורן: הדוגמאות מופיעות בדוח.

יוסי ביינהורן: יחידות מאוד מוכרות לנו שמקבלות יותר כי רוצים לתת להן יותר, למרות שלא בטוח שבפריפריה אין יחידות אחרות שנדרשות ליותר והן בשדה וצריכות מתקנים כאלה או אחרים שהם לרווחת החיילים.

יוסי ביינהורן: זאת תופעה שבעצם מעקרת את הרעיון המרכזי של התרומות האלה.

חמד עמאר: אם יחידה מצליחה לגייס תרומות באופן עצמאי, היא מחויבת לדווח או היא דיווחה?

יוסי ביינהורן: היא דיווחה לגוף הרשמי.

חמד עמאר: אף אחד לא עקב אחרי מה שכל יחידה מקבלת?

יוסי ביינהורן: כן, גם לא מעקב וגם הם לא דיווחו וקיבלו דברים ישירות.

חמד עמאר: הם קיבלו את התרומה ואף אחד לא ידע מי ומה.

עפר שלח: גם כשידעו, לא הייתה ממש אכיפה.

יוסי ביינהורן: אין איזו ראייה כוללת שעכשיו אומרת שהלכו לכאן תרומות, בפעם הבאה הדברים האלה צריכים ללכת למקום אחר.

חמד עמאר: יש תרומות אישיות שמישהו מחליט לתת ליחידה.

חמד עמאר: אני מכיר את זה אישית.

עפר שלח: יש נוהל שאוסר על זה.

חמד עמאר: הוא חייב לדווח?

חמד עמאר: אני יודע שהוא לא מדווח לאף אחד.

יוסי ביינהורן: הוא חייב מראש לדווח.

יוסי ביינהורן: לא אחר כך.

חמד עמאר: לא מדווחים.

יוסי ביינהורן: נכון.

יוראי להב-הרצנו: יש סנקציות סביב הדבר הזה?

יוראי להב-הרצנו: סנקציות של המערכת על היחידות.

יוסי ביינהורן: אנחנו לא מצאנו.

יוסי ביינהורן: אני עובר עכשיו לפרויקטים.

יוסי ביינהורן: יש פרויקטים גדולים שמבוצעים בכספים האלה.

יוסי ביינהורן: אנחנו צריכים לראות אותם כחלק מהפרויקטים.

יוסי ביינהורן: יש תוכנית רב שנתית של צה"ל ויש תוכנית של אכ"א שעוסק בזה.

יוסי ביינהורן: תכף נסת

יוסי ביינהורן: כל על זה בראייה כוללת.

יוסי ביינהורן: חלק מהמתקנים האלה או התשתיות האלה מוצאות לטובת רווח החייל וזה בסדר אבל אם הן באות ממקומות שלא יודעים שמשם הן הגיעו ועכשיו הן מחוץ לתוכנית, אז בעצם שוב נוצרת כאן אי שוויוניות ואין כאן תוכנית שהולכת על פי סדר העדיפויות.

יוסי ביינהורן: לכן אנחנו אמרנו שצריך שירכזו את התוכנית בתוכנית שנתית ורב-שנתית שהיא גם תקבע את סדר העדיפויות.

יוסי ביינהורן: השורה התחתונה.

יוסי ביינהורן: אנחנו התלבטנו כמו כל מבקר בשאלה העקרונית, האם באמת צה"ל הוא גוף כזה גדול עם תקציב מאוד גדול מהמדינה, האם הוא צריך בכלל ליהנות מזה.

יוסי ביינהורן: מצד שני עמדו הדברים האלה של רווחת החייל ושל הקשר של הציבור אל צה"ל.

יוסי ביינהורן: חשבנו שזה עדיין נכון אבל מצד שני אנחנו אומרים שהדברים האלה צריכים להיות בהסדרה כי אי הסדרה של הדבר הזה, גורם לחיילים לעבור על הפקודות, גורם לאי שוויוניות כמו שאמרתי, גורם לפרויקטים לא ללכת למקום הנכון.

יוסי ביינהורן: אני חושב שמה שאתה דן בו היום גם קשור לעניין הזה.

יוסי ביינהורן: כמו שאמרתי, אני מצפה שנשמע היום מהגורמים שיהיו כאן שיש שינוי כי המצב שראינו אותו ב-2016 היה, במלים אחרות, בלתי נסבל.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: לפני שאנחנו נכנסים לדיון, יש מי מחברי הכנסת רוצה הערות פתיחה?

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: אני חושב כמובן שההחלטות הן החלטות מבורכות.

אלעזר שטרן: אפשר גם לומר אולי שינוי מרכזי אחד, שחלק מהבעיות שהיו, לפחות הוועד למען החייל, להבדיל מהקרן, גזרו את המשכורות שלהם מתוך זה ועכשיו זאת אחריות של מערכת הביטחון.

אלעזר שטרן: אני חושב שגם זו תרומה חשובה.

יוסי ביינהורן: אלה התקורות עליהן דיברתי.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: אין את התקורות.

אלעזר שטרן: אני חושב שהשאלה שעלתה כאן, באמת מעניינת יכולת האכיפה, כפי שאמר קודם יושב ראש הוועדה.

אלעזר שטרן: אנחנו מכירים את זה ויודעים שיחידות השתתפו בפעילות מבצעית עם סוגים שונים של נעליים כתוצאה מתרומות שהשיגו.

אלעזר שטרן: זה מצב שלא יעלה על הדעת.

עפר שלח: יכולת אכיפה, לך אני צריך להגיד?

עפר שלח: אני זוכר דיון פעם בוועדת החוץ והביטחון, לפני כמה שנים, דיון שעסק בזה ואמרתי לראש אכ"א דאז שביום שהמ"פ הראשון יעוף כי הוא גייס נעליים לפלוגה שלו, מ"פ שני כבר לא יהיה.

עפר שלח: אם יש גוף שיש לו יכולת אכיפה, זה צה"ל.

עפר שלח: בואו נצלול לדברים.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את סגן-אלוף קרן וייס, ראש ענף תרומות.

עפר שלח: שלום לך.

קרן וייס: שלום, צוהריים טובים לכולם.

עפר שלח: רע"ן תרומות בקבלה או במתן?

עפר שלח: את עוסקת בצד של הגיוס או בצד של החלוקה או בשניהם?

קרן וייס: אני עוסקת בצד של חיילי החובה בצבא.

קרן וייס: אני אנסה להתייחס לכל הדברים שנאמרו כאן ולשפוך קצת אור על איך הדברים מתקיימים היום בתוך הצבא.

קרן וייס: בעקבות אותה ועדה בשנת 2011, הבדיקה שנעשתה ב-2015-2014 ודוח המבקר ב-2016 שאת ממצאיו סקר קודמי, קרו הרבה מאוד תהליכים כאשר אחד מהם הוא סיפור הגוף המאוחד של "יחד למען החייל", עם גוף תפעולי וגוף מגייס שתכף ירחיבו על כך הנציגים שבקיאים בדבר בהיבטים התפעוליים.

קרן וייס: מה שעשינו בתוך צה"ל זה שבשנת 2015 הוקם ענף תרומות בתוך הצבא, ענף שכפוף לראש אכ"א שבעצם בא להסדיר את כל הנהלים ואת כל סדר התנועה של התרומות הללו בתוך הצבא ובתוך כך גם המימוש שלהן.

קרן וייס: הוסדרו פקודות המטכ"ל בנושא, יצאו נהלים מאוד מאוד רחבים באשר למה מותר להשתמש בתרומות ולמה אסור, נקבע סדר עדיפות של הרמטכ"ל שמתוקף מדי שנה שהגדיר בצורה מאוד מאוד ברורה וחדה כי כלל התרומות המתקבלות עבור חיילי צה"ל ימומשו אך ורק לטובת רווחה ולא עבור מוצרי ליבה או אמצעי ליבה או שירותי ליבה שעליהם אמון צה"ל מתקציבו.

קרן וייס: בתוך כך מעשה הרבה מאוד סדר ושכל פנימה בתוך הצבא.

עפר שלח: האם הוא גם הגדיר או רענן את האיסור על מפקדי יחידות ברמה כלשהי לאסוף תרומות בעצמם?

קרן וייס: בוודאי.

קרן וייס: זה היה חלק מאוד עיקרי בהסדרה הזאת.

קרן וייס: להפסיק את גיוס התרומות ברשתות, במרשתת, להפסיק עם התרומות המיועדות ליחידות ספציפיות כי כמו שכולנו מכירים יש יחידות שמאוד נחמד – נקרא לזה כך במילים עדינות – לתרום להן.

קרן וייס: הוחלט על תוכנית שוויונית של חלוקת התרומות שיגיעו לכלל חיילי החובה בצבא ולאו דווקא אם אתה שמרת רק בחטיבה ספציפית וגם את זה הסדרנו, כולל סנקציות, כולל שיחות בירור וכולל במקרים מסוימים גם פעולות אכיפה אחרות.

קרן וייס: זאת אומרת, היום ענף התרומות שהוקם כבר בשנת 2015 הוא גוף שיש לו מספיק יכולת וזרוע בתוך הצבא לנטר את המקרים הללו וגם לתת עליהם את הדעת בזמן אמת תוך הפקת תחקירי למידה רוחביים שכולם יראו וידעו מה אסור ומה מותר.

עפר שלח: את יכולה לומר שבשנה-שנתיים האחרונות היו מקרים שהפרות כאלה נענשו?

קרן וייס: כן.

קרן וייס: בוודאי.

קרן וייס: החל מאותו חייל חובה שמכוונות טובות מעלה פוסט ברשת החברתית וקורא לתרומה לטובת היחידה, חבריו, אותה תר"ש שהוא בוחר, גם שיח אתו שמבהיר את הנהלים והפקודות ומבהיר לו מה הן גבולות הגזרה וכלה במפקדים בכירים שעושים את זה.

קרן וייס: אני גם חייבת לומר שאנחנו רואים שהתופעה הזאת כמעט ולא קיימת.

קרן וייס: אני יכולה לספור מקרים בודדים בשנתיים האחרונות של מפקד שיצא לאיזשהו גיוס.

קרן וייס: זה כמעט ולא קורה לנו וכשאנחנו נפגשים עם התופעה הזאת, אנחנו גם יודעים לתת עליה את הדעת ובמלוא החומרה.

קרן וייס: זאת אומרת, זה לא רק סליחה של אסור אלא זה גם באמת סנקציות עבור יחידה, עבור אותו מפקד, ואני חושבת שזה חשוב.

קרן וייס: זה חלק מהיכולת שלנו לאכוף ולבקר את כל הנושא הזה ולהסדיר אותו פנים צה"לי, מה גם שיצרנו POC כאלה בכל יחידה, בכל פיקוד, שהוא ממונה על תרומות, שיש לו גם את היכולת להסתכל בנקודת מבט נוספת על היחידות שלו, שהוא נמצא פיזית, שהוא רואה את הדברים קורים בשטחו והוא מייצר לנו מנגנון בקרה נוסף.

אלעזר שטרן: מה זה ממונה על תרומות?

אלעזר שטרן: ממונה על תרומות, זה אומר שהוא מוודא שזה לא קורה, אפשרות אחת, ואפשרות שנייה היא שאתם שואלים אותו מה הם רוצים שתביאו להם ואתם מביאים, ואפשרות שלישית היא האם כאשר באות תרומות ליחידה, הם דואגים להעביר אותה אליכם כדי שאתם תחלקו אותה או תחזירו להם אותה אבל באופן מסודר.

קרן וייס: לפני שאני בוחרת את האפשרות הנכונה.

קרן וייס: היום לא מגיעות תרומות פיזית ליחידות.

קרן וייס: זה לא קורה.

קרן וייס: במקומות שזה קורה, יודעים גם אותם גורמי משע"ן וגם אותו ממונה על תרומות להרים דגל אדום ולומר קרה כאן משהו חריג, תעזרו לי לטפל בזה, באותו האירוע הזה שחריג.

קרן וייס: אבל זה באמת חריג ואם זה קורה, אנחנו עושים איזשהו טיפול נקודתי ומפיקים רוחבית את הלקחים.

קרן וייס: אותו ממונה על תרומות הוא כזה שבסוף אם מגיעה תרומה ליחידה, הוא יודע לקחת אותה מ"יחד למען החייל" דרך המרחבים ולהכניס את זה פנימה לאותה יחידה שאישרנו עבורה את התרומה.

קרן וייס: הוא יודע לממש את הדירקטיבות שלנו פנימה בתוך היחידות.

קרן וייס: הוא לא מגייס תרומות, הוא לא נמצא בקשר עם תורמים, אין כזה אירוע.

אלעזר שטרן: אם פונה תורם ליחידה, לממונה, למפקד, לא משנה למי, ואומר שהוא רוצה לתת משהו ליחידה הזאת.

אלעזר שטרן: האם יש מצב כזה שהוא אומר, בסדר, אנחנו נשמח אבל תעשה את זה דרך ענף תרומות או דרך הגוף המשותף?

אלעזר שטרן: או שאומרים לו תודה אבל אנחנו לא יכולים ושלום.

אלעזר שטרן: האם יש אפשרות שזה יחזור ליחידה בצורה מסודרת?

אלעזר שטרן: אם צריך למקד את השאלה, זאת השאלה.

קרן וייס: אם עכשיו פונה מישהו ואומר שהוא רוצה לתרום איקס.

קרן וייס: מפקד היחידה יאמר לו שהוא לא רשאי לקבל ממנו את התרומה, זה לא עובד בצורה הזאת, נא העבר את הבקשה שלך לתרום לחיילי צה"ל דרך אותם הגורמים המאושרים לכך.

קרן וייס: אל מול הצרכים הצבאיים שאנחנו שמים בתוך תוכנית סדורה שנתית עם הגדרת סדרי עדיפויות, אנחנו בעצם רואים איך אפשר לקחת את התרומה הזאת ולנתב אותה על פי הצרכים שענף תרומות מגדיר.

אלעזר שטרן: אם כן, התשובה לשאלה שלי היא שלילית?

אלעזר שטרן: אם בא מישהו ואומר שהוא רוצה לתת לשייטת 13, אין דבר כזה היום?

אלעזר שטרן: ששייטת 13 לא תקבל יותר מגדוד 605?

קרן וייס: אנחנו בעצם מנסים לייצר מצב שכולם יקבלו בצורה שהיא שוויונית.

אלעזר שטרן: לא מה מנסים.

אלעזר שטרן: אני שואל.

אלעזר שטרן: אם יש תורם שאומר שאם הוא תורם, הוא תורם רק לשייטת 13.

אלעזר שטרן: האם יש מצב כזה שיאמרו לתורם שיעביר את התרומה דרך הגוף המשותף וזה יגיע לשייטת 13?

עפר שלח: ואם אתה לא מוכן לתנאים האלה, תודה רבה אבל לא.

קרן וייס: כן.

קרן וייס: גם זה קרה לנו בעבר.

קרן וייס: אנשים שרצו לתרום משהו ספציפי ליחידה מסוימת שאנחנו לא ראינו שיש צורך בכך וידענו גם לומר במקרים מסוימים לא, עם כל הרגישות שיש בדבר.

קרן וייס: צריך להבין, אנחנו רוצים לשמר את אותם התורמים, אנחנו מבינים את הערך שיש לזה ולכן במידה ואנחנו מבינים שיש כן באמת צורך של אותה יחידה לאותה תרומה ואנחנו מבינים שיש כאן מצ'ינג שהוא טוב, אנחנו נאפשר את זה.

קרן וייס: במידה ולא, אנחנו גם נדע להגיד תודה אבל לא תודה.

קרן וייס: אנחנו נדע גם את זה לעשות ועשינו את זה.

יוסי ביינהורן: בזמנו, עת עשינו את הדוח, דיברנו על אפשרות של תוכנית וחלק מהתוכנית הייתה להראות נניח לתורמים פוטנציאליים את הפרויקטים שאתם מעוניינים שיתרמו להם כדי שיהיה להם מרחב הסתכלות על מה שהם רוצים לתרום.

יוסי ביינהורן: אם תורם לא מכיר את זה, הוא יפנה את זה למי שהוא מכיר ולא בהכרח למי שצריך.

קרן וייס: בצה"ל מדי שנה אנחנו מקיימים היערכות לתוכנית עבודה בתוכה תר"ש שמאושר על ידי סגן הרמטכ"ל ובתוכה אנחנו ממפים את כל הצרכים לרבות תוכניות של חיל החינוך, רווחה וכדומה.

קרן וייס: בעצם משקפים את כל התוכניות שאליהן אנחנו רוצים לייעד את כספי התרומות הללו.

קרן וייס: את זה אנחהו מעבירים ל"יחד למען החייל" עם מיפוי כלל הצרכים והם אלה שמקיימים את השיח עם התורמים - וחשוב לי להדגיש ולחדד את הנקודה הזאת – כי הם אלה שבעצם מציגים את אותם הצרכים ומגייסים לכך את התרומות ועל זה בטח תרחיב שרון ותאמר איך באמת הפעולה הזאת נעשית בסוף עם השיח מול התורמים.

קרן וייס: אנחנו ממפים את הצרכים, מאשרים את זה ברמה המטכ"לית ואת זה אנחנו מעלים להמשך התהליך של גיוס התרומות.

עפר שלח: בשעתו היה מקרה מפורסם, נדמה לי כשהרמטכ"ל הנוכחי היה מפקד חטיבת הצנחנים, של רס"פ שפנה, כמעט יצא במכתב פומבי, כדי לגייס תרומות לצורכי רווחה.

עפר שלח: אני לא מניח שצורכי הרווחה של החיילים שמשרתים בצה"ל קטנו עם השנים.

עפר שלח: אנחנו לא שומעים על מקרים כאלה.

עפר שלח: איזה כלים יש לכם לדעת שאנחנו לא שומעים כי זה לא מתקיים ולא כי, בסדר, כולם הבינו שאסור שזה יתפרסם?

קרן וייס: הערת פתיחה.

קרן וייס: אני חושבת שהיום בתוך הצבא אנחנו לא יודעים לשלוט ב-100 אחוזים על מה מתפרסם ומה לא, ואם חייל רוצה להעלות משהו, הוא כנראה יעלה ובשניות זה יפורסם.

קרן וייס: אני אומר לך מה אנחנו כן עושים.

קרן וייס: קודם כל, חשוב לומר שביולי 2020, דווקא מתוך השאלה שאתה שאלת עכשיו, אנחנו הבנו שצריך למזג בין ענף התרומות לבין ענף פרט בצה"ל, מה שנקרא מדיניות הת"ש והיום אני רע"ן הפרט והתרומות בצבא.

קרן וייס: מסתכלת על הפרט שלם 360, על כל חיילי החובה שלנו אל מול הצרכים הייחודיים שלהם, בטח באוכלוסיות המיוחדות, החיילים הבודדים, אלה שנזקקים לסיוע כלכלי, העולים החדשים.

קרן וייס: באמת, כלל האוכלוסיות האלה.

קרן וייס: אני יודעת להבטיח שהמעטפת שניתנת להם על ידי כספי צה"ל, לא כספי התרומות – אם זאת עכשיו מעטפת הפרט לחיילים הבודדים או אם זאת הזכאות הכלכלית החודשית לחיילים שהם זכאי תשמ"ש – ולכן כאן ברשת ההגנה הזו, בהגדרה שלי כצה"ל מה אני עושה כדי לתמוך את האוכלוסיות הללו, אני מאובטחת ב-100 אחוזים.

קרן וייס: אני ממש לא נשענת על כספי התרומות.

קרן וייס: כספי התרומות מיועדים אך ורק להשלמה של הדבר הזה, ליכולת שלי לתת את הקצת יותר גם באפיקים שהם אחרים, באפיקי הרווחה והרוח.

קרן וייס: דרך אגב, זאת גם תוכנית "ממדים ללימודים" שבדיוק פוגשת את הנקודות האלה, שמאפשרת את ההשכלה, שתוך שלוש שנים מהשירות אני בעצם מבטיחה שאותו חייל לוחם או זה שהוא מאוכלוסייה ייחודית, הוא ישלים תואר.

קרן וייס: אני לא מדברת על התועלת החברתית שיש כאן באירוע הזה אבל זו היכולת שלי לקחת גם את הבסיס שנשען כמובן על תקציבי הפרט ולייצר להם איזשהו חלק משלים מתוך הסתכלות באמת מלאה על החיילים הללו ולאפשר את כלל הכלים שאני יכולה לעשות תוך מיצוי המשאבים ולמקסם אותם כמה שאני יכולה כדי באמת לאפשר לחיילי החובה להשלים שירות משמעותי ואפילו בחלק מהמקרים גם איזושהי מוביליות וקצת להזיז אותם קדימה לפני שהם משתחררים מהצבא.

עפר שלח: שאלה אחרונה בשלב הזה.

עפר שלח: נקב המבקר בסכום של 190 מיליון שקלים ולא היה ברור לנו אם זה הסכום הכולל, אם זה כולל את התרומות מחוץ לארץ וכן הלאה.

עפר שלח: את יכולה לתת לנו מספרים?

קרן וייס: לפי מה שהופיע בדוח, זה הסכום הכולל.

קרן וייס: אנחנו היום מדברים על סדרי גודל קצת אחרים שאני חושבת ששרון תוכל לנקוב בהם.

קרן וייס: דרך אגב, מספרים דומים אבל הם מנקזים לתוכם את סך כלל התרומות שמגיעות כולל התרומות מחוץ לארץ, כולל ה-FIDF שדיברתם עליהם.

קרן וייס: היום "יחד למען החייל" הם הגוף היחידי שמגייס את התרומות וכלל הגופים, לרבות ה-FIDF, מתנקזים לתוכו וההם גוף היחידי שצה"ל נמצא אתו בשיח וכך הוא מנקז את כל התחום.

עפר שלח: תודה בשלב הזה.

עפר שלח: אני רוצה להעלות את אלוף-משנה שרון הרמון, מנכ"לית "יחד למען החייל".

עפר שלח: שלום.

עפר שלח: אם את יכולה להתחיל ולתת לנו איזושהי תמונת-על מספרית של כמות התרומות, מגמות בתוך זה, האם אתם גם רואים שינוי בתקופה קצרה שאנחנו תחת משבר הקורונה, תחזיות שלכם קדימה וכן הלאה.

שרון הרמון: אני רוצה לומר כרקע שהדוח שדובר עליו קודם הוא הפתיח לארגון המחודש והמאוחד של קרן לבי והאגודה למען החייל שלמעשה כבר עובד כחמש שנים בצורה מתואמת אל מול צה"ל כל התקורות שלנו ממומנות על ידי משרד הביטחון.

שרון הרמון: דרך אגב, אם מדברים על תקורות, אנחנו מדברים על הקרן עצמה שממומנת על ידי משרד הביטחון וזה מהווה כשלושה אחוזים תקורות מסך הגיוס.

שרון הרמון: הגיוס המדובר הוא סדר גודל של שווי כסף 170 מיליון שקלים ועוד כ-40 מיליון שקלים שווי כסף, כלומר מוצרים.

שרון הרמון: אנחנו בגדול מדברים על 220-200 מיליון שקלים שמגויסים עבור חיילי צה"ל כאשר כפי שנאמר יש לנו ידידים בעולם כולו.

שרון הרמון: רוב הגיוס מגיע מחוץ לארץ ולא רק מה-FIDF אלא גם מאמריקה הלטינית, מקנדה ומעוד מדינות באירופה ואוסטרליה.

שרון הרמון: אני יכולה לומר שגדי אייזנקוט כרמטכ"ל, כפי שהוזכר, הוא הגה את התוכנית של "ממדים ללימודים" אבל הוא גם עשה סדר בעולם התרומות והגביל את היכולת לתרום אך ורק עבור דברים שהם לא דברים בסיסיים שהחייל נדרש להם.

שרון הרמון: הוא עשה את המהפך בזה שמצד אחד הוא הגדיל תקציבים בתוך הצבא למען החיילים ומה שבעבר היה מאוד מאוד נפוץ, שהלוחמים מקבלים כל מיני סווצ'רטים, נעליים, אפודים וכולי, כבר לא קורה.

שרון הרמון: הוא הגדיר לנו את סדרי העדיפויות ומה מבחינתו נכון שיבוא לידי ביטוי בכספי תורמים ובואו לא נשכח שיש כאן רצון של תורמים, גם בחוץ לארץ וגם בארץ, להיטיב עם צה"ל.

שרון הרמון: צה"ל צבא העם והחיילים נמצאים בקונצנזוס וארגון שהוא בקונצנזוס , גם בחוץ לארץ וגם בארץ, רוצים לחבק את חיילי צה"ל.

שרון הרמון: מה שנעשה לפני כחמש שנים עשה סדר.

שרון הרמון: אני יכולה לומר שהדברים שאנחנו עושים בכספי תרומות הם לא דברים שהם אוכל או לינה או נשק.

שרון הרמון: אנחנו מסייעים לחיילים הבודדים במגורים, אנחנו מסייעים לחיילים הבודדים שרוצים לבקר פעם בשירות את המשפחות שלהם בחוץ לארץ, אנחנו מסייעים מאוד למשפחות של החיילים הנזקקים בצה"ל – ויש לא מעט, בטח על רקע המשבר הכלכלי שפוקד אותנו במדינה מאז מארס – ואנחנו עוזרים להם גם בריהוט חדש מתרומת הקרן לידידות וגם מקווים שאנחנו מעניקים בתקופת הקורונה, בערך אחת לחודשיים, הרבה מאוד כסף, מיליוני שקלים, כדי לסייע למשפחות של החיילים שהמצב הכלכלי שלהם הידרדר והחיילים בצבא ולא יכולים לעבוד.

שרון הרמון: חיילים בודדים שנמצאים עכשיו לקראת שחרור, גם הם נמצאים במצוקה וגם להם אנחנו עוזרים.

שרון הרמון: אנחנו מקיימים הרבה מאוד פרויקטים חברתיים כדוגמת פרויקט אמץ לוחם.

עפר שלח: מי קובע את התעדוף של כל הדברים האלה?

שרון הרמון: התעדוף מגיע קודם כל מהרמטכ"ל שקבע וזה תוקף, שקודם כל אנחנו מסייעים לאוכלוסיות נזקקות, לחיילים הבודדים, לחיילים שזכאים למענקים כספיים כאלה ואחרים, שהמצב הכלכלי שלהם לא טוב.

שרון הרמון: האוכלוסייה השנייה אלה הם הלוחמים וכאן הרחבנו מאוד את כל מה שאנחנו עושים למען הלוחמים וזה בעיקר מגיע לקצה המבצעי במושג שהרמטכ"ל הקודם קבע אותו.

שרון הרמון: קצה מבצעי, זה אומר כל החיילים שנמצאים בגבולות, במוצבים, כל בסיסי ההדרכה של הלוחמים, כל החטיבות המרחביות – לשם אנחנו מייעדים את הכספים של התורמים.

שרון הרמון: שאלתם איך אנחנו יכולים לוודא שבאמת יש איזושהי הוגנות בחלוקת המשאב הזה.

שרון הרמון: אנחנו עושים תחקירים חציוניים ושנתיים ואנחנו מביאים לידי ביטוי על פי פיקודים, על פי אוכלוסיות, ומראים שבעצם המימוש של התרומות אכן מגיע לאותה אוכלוסייה.

שרון הרמון: חשוב לי לומר שאנחנו לא יכולים להחליט לאן התרומה הולכת.

שרון הרמון: צה"ל הוא הגורם היחיד במשרד הביטחון שיכול לומר לי לאן להפנות את התרומה.

שרון הרמון: אם דיברתם קודם על תורם שפונה ליחידה ועכשיו הוא החליט שהוא רוצה לתת לגדוד כזה או אחר, אי אפשר יהיה לעשות את זה מבלי לקבל את האישור של הצבא.

שרון הרמון: אנחנו יודעים לעשות את האיזונים בין היחידות ובדגש על היחידות הלוחמות על פי תוכנית סדורה וסדרי עדיפויות של צה"ל.

שרון הרמון: מצד שני אנחנו גם יודעים לעשות את הגמישות, לתת את הגמישות לאותו תורם שמה שמעניין אותו זה פרויקט כזה או אחר.

שרון הרמון: אבל זה חייב להיות בתוך התוכנית של צה"ל ותוך כדי הקפדה על שוויוניות כדי שלא חייל בנח"ל יקבל יותר או פחות מחייל בשריון.

שרון הרמון: אני רוצה לומר עוד דבר בהקשר הזה של "ממדים ללימודים".

עפר שלח: בדיוק אני רוצה לעבור לשם.

שרון הרמון: זאת תוכנית מאוד מאוד משמעותית ובוא נגיד שאני מסתכלת על תרומה כמתנה כי זו מתנה שניתנת ללא תמורה.

שרון הרמון: הרציונל של הרמטכ"ל הקודם גדי אייזנקוט היה ביחס לכל העבודה שנעשתה בעבר ועדיין, בהקשר של הוקרת הלוחמים, ובואו נזכור שהלוחמים בצה"ל שמהווים אחוז לא קטן, הם נמצאים שלוש שנים או קצת פחות משלוש שנים במצב שבו הם מוסרים את כל כולם לטובת ביטחון מדינת ישראל.

שרון הרמון: הם נמצאים יותר בשירות מאשר בבית.

שרון הרמון: הם לא מצליחים לייצר לעצמם עבודה תוך כדי שירות והם לא מצליחים לייצר לעצמם ניסיון מקצועי שאחרי השירות הם נחשפים לעבודות כאלה ואחרות כמו החבר'ה ב-8200.

שרון הרמון: נעשתה עבודה מאוד גדולה בצבא שכללה בתוכה גם את "ממדים ללימודים" כדי להוקיר את העשייה הזאת הלוחמים, שכפי שכולכם יודעים ומכירים לא מסיימים בחיים את השירות בריאים ושלמים.

שרון הרמון: אז כן, מי שעשה את זה בצורה כל כך מסורה, יקבל את המתנה הזאת שהיא מתנה כל כך ערכית ומשנה חיים כך שכשהוא יוצא לאזרחות, הוא יקבל מלגה שהסך שלה הוא בין 20,000 ל-27,000 שקלים לתואר, שזה שני שלישים משכר הלימוד והוא יוכל להתחיל את החיים שלו בצורה הרבה נכונה, לא רק עבורו אלא עבור המשק הישראלי.

עפר שלח: אין ויכוח בחדר על הערכיות של "ממדים ללימודים" ועל זה שמכל המטרות של תרומות, זאת בהחלט אחת הראויות.

עפר שלח: אני שואל אותך במלים פשוטות, מה הסטטוס של התוכנית?

עפר שלח: איפה זה עומד?

עפר שלח: היו פרסומים שאין כסף, גם לא לכיסוי שנת הלימודים שהסתיימה עכשיו ובוודאי לא לפתוח, בידיעה שמספר הלוחמים שזכאים לזה עולה משנה לשנה כי זאת תוכנית שהיא בהתחלה שלה.

שרון הרמון: אנחנו שלוש שנים בתוך התוכנית.

שרון הרמון: יש לנו כבר למעלה מ-6,000 מלגאים ואנחנו חילקנו בסך הכול 9,000 מלגות.

שרון הרמון: סדר גודל של למעלה מ-57 מיליון שקלים.

שרון הרמון: כל הכסף הזה שניתן עד היום למלגות הסטודנטים, הוא כסף של תורמים, חצי מה-IFDF וחצי מ"יחד למען החייל", תורמים שלנו.

שרון הרמון: הכוונה הייתה, עת יצאו לדרך וחתמו על התוכנית, שגם קרן רוטשילד וגם מפעל הפיס יהיו שותפים באישור משרד האוצר לתוכנית הזאת כי אי אפשר להפיל את כל התוכנית הזאת על כתפי הפילנתרופיה.

שרון הרמון: עד עכשיו היה אפשר אבל החל משנה הבאה, כלומר, אוקטובר תשפ"א, אוקטובר 2020, מספר הסטודנטים יעלה לכ-8,500 לומדים וכדי לממן את המלגה הזו אנחנו נידרש לכ-50 מיליון שקלים רק עבור השנה הזו.

שרון הרמון: השנה הבאה, אוקטובר 2021 – הצפי הוא ל-64 מיליון שקלים.

אלעזר שטרן: אבל יש צפי לתרומות כמו שהיה עד עכשיו?

אלעזר שטרן: אם אני עושה מתמטיקה נכונה, 56 מיליון שקלים לחלק לשלוש שנים, זה 19018 מיליון שקלים.

אלעזר שטרן: כל זה היה מכספי תרומות.

אלעזר שטרן: אני מבין שהמספרים שאת אומרת עכשיו שתצטרכו לשנה בין 50 ל-60 מיליון, זה אומר שהצרכים הם לא חסרים של בין 6,000 ל-8,000 אלא זה פי שתיים או יותר.

אלעזר שטרן: הדבר השני, האם חצי מזה עדיין אתם חושבים שיהיה לכם מתרומות וצריך את החצי להביא מכספי ממשלה?

שרון הרמון: מה שאמרת, המשפט האחרון שלך הוא נכון.

שרון הרמון: אנחנו צופים יחד עם ה-FIDF שאנחנו נוכל לעמוד בסכום של בין 24 ל-30 מיליון שקלים שאותם אנחנו נוכל לגייס מתורמים.

שרון הרמון: את היתרה אנחנו חושבים שנכון יהיה – ואני יודעת שזה עולה לדיון ביום ראשון – לקבל, לפחות לשלוש השנים הקרובות, מקרן רוטשילד וממפעל הפיס.

שרון הרמון: אני מכירה את הצעת החוק שאתה הגשת והלוואי וזה יקרה.

שרון הרמון: הלוואי וזה יקרה והמדינה תממן לחיילים את המלגה הבסיסית הזאת וזה לא יישען על כתפי הפילנתרופיה בארץ ובעולם.

עפר שלח: כשאת אומרת הלוואי שזה יקרה, זאת אומרת שנכון לדקה הזאת שאנחנו מדברים, זה לא מסודר.

שרון הרמון: אני אומרת שאנחנו מחכים לאישור הרשמי - ואני יודעת שזה הולך לקראת אישור רשמי – שבעצם יסדיר את התשלום עבור שנה הקרובה ולגבי השנה הבאה, אני מדברת על אוקטובר 2021 ו-2022, צריך להסדיר את זה.

שרון הרמון: כן.

עפר שלח: כשאת אומרת השנה הקרובה, האם זה כולל גם כיסוי לפחות לחלק מהאנשים של לימוד בשנת 2020-2019?

עפר שלח: או שזה כדי לכסות את 2021-2020?

שרון הרמון: לא.

שרון הרמון: כשאנחנו מדברים על 2020, אנחנו מדברים על כל הסטודנטים.

שרון הרמון: חלקם, בערך חצי, שממשיכים את התואר משנים קודמות ועל סטודנטים חדשים שיצטרפו.

עפר שלח: לא ניסחתי את השאלה טוב.

עפר שלח: האם סטודנט שלמד במסגרת "ממדים ללימודים" או זכאי לקבל מ"ממדים ללימודים", בשנת הלימודים 2020-2019, זאת אומרת שמסיים עכשיו את השנה, כל הסטודנטים האלה קיבלו את המלגות שלהם לפי הזכאות שלהם.

שרון הרמון: כן.

עפר שלח: זאת אומרת, זה רק בהסתכלות קדימה.

שרון הרמון: נכון.

עפר שלח: אני מתעכב על המספרים שוב ואני אנסח אחרת את מה ששאל קודם חבר הכנסת שטרן.

עפר שלח: לקחתי את המספר שנתת, 8,500, עשיתי ממוצע של בערך 9,000 לשנה – את אמרת בין 20 ל-27.

עפר שלח: לקחתי 27 וזה 9,000 בשנה.

עפר שלח: זה יוצא 76 מיליון שקלים.

שרון הרמון: כן, אבל זה לא מדויק.

שרון הרמון: המלגה שלנו היא קצת פחות מ-7,000 שקלים לשנה.

שרון הרמון: לשלוש שנים תואר, זה יוצא כ-20,000 שקלים.

שרון הרמון: 27,000 שקלים, התייחסתי למי לומד משפטים ורפואה, שהם מקבלים גם שנה רביעית.

עפר שלח: הבנתי.

עפר שלח: הידיעה שפורסמה כביכול על 70 מיליון שקלים כאלה ואחרים שמוקצים לדבר הזה, מהי?

עפר שלח: את אומרת שכרגע מה שאת יודעת שיש בכיס בוודאות זה את בין 24 ל-30 שאתם מסוגלים לגייס.

עפר שלח: את יודעת מה יהיה?

שרון הרמון: זו החלטה שהתקבלה על ידי משרד האוצר למימוש כספים בקרן רוטשילד לטובת המלגות האלה ובמשרד הביטחון, המנכ"ל מטפל בזה מול משרד האוצר וזה אמור להגיע להחלטת ממשלה ביום ראשון.

עפר שלח: בהמשך נשמע את משרד האוצר.

יוראי להב-הרצנו: שאלה לשרון.

יוראי להב-הרצנו: תודה על הדברים.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול אותך לגבי הרישום לשנה הנוכחית.

יוראי להב-הרצנו: בדרך כלל הרישום, ממה שאני מבין מהמועמדים, אמור להיסגר בתחילת יולי בעוד שלהבנתי הרישום לתוכנית לשנה הנוכחית עדיין לא נפתח.

יוראי להב-הרצנו: השאלה היא מתי הצפי שלכם לפתוח את הרישום כי אנשים אמורים בהתאם ללוח הזמנים של האוניברסיטאות ומוסדות ההשכלה להירשם וכבר להתחיל לשלם מקדמות.

שרון הרמון: הרישום נפתח ב-1 בספטמבר על ידי האגף והקרן לחיילים משוחררים שהם אלו שעומדים בקשר עם המלגאים ומאשרים להם את המלגה בפועל.

יוראי להב-הרצנו: אתם תוציאו הודעה רשמית לפני כן?

יוראי להב-הרצנו: ב-1 בספטמבר כבר נסגר הרישום למוסדות לימוד ואנשים שירצון להירשם דרך התוכנית, לא יוכלו לעשות זאת.

שרון הרמון: לדעתי כבר יצאה הודעה כזו באתר של הקרן לחיילים משוחררים.

שרון הרמון: הם גם נמצאים אתנו כאן ב-זום ואפשר לשאול אותם.

אלעזר שטרן: מה זאת החלטת הממשלה עליה את מדברת?

אלעזר שטרן: על מה הממשלה צריכה להחליט בקרן רוטשילד ומפעל הפיס?

עפר שלח: יהיה לנו את משרד האוצר ונשמע את זה מהם באופן מסודר.

עפר שלח: לפני שאנחנו עוברים לנציגים, גם של משרד הביטחון וגם של משרד האוצר, אני רוצה להעלות את חנה בית הלחמי, ארגון חמ"ל הורים לחיילות וחיילים.

עפר שלח: חנה, האם המצב כמו שתיארה אותו שרון הרמון הוא גם המצב שאתם רואים?

חנה בית הלחמי: זה גם המצב שאנחנו רואים.

חנה בית הלחמי: כשהתחילו כל הדיבורים על ביטול התוכנית, חלק מהחיילים היו על סף קריסה.

חנה בית הלחמי: אני אציג אותנו.

חנה בית הלחמי: אנחנו קבוצה של כ-30,000 הורים לחיילים ואנחנו שלוש מנהלות שעובדות בשיתוף פעולה עם הצבא על סוגיות פרט.

חנה בית הלחמי: אנחנו לא עוסקות בנושאים צבאיים.

חנה בית הלחמי: התחלנו לבל מבול של תגובות בעניין הזה.

חנה בית הלחמי: יש חיילים שכבר נרשמו, יש חיילים שהתחייבו ללימודים ולא לשנה הקרובה כשנפתרה הבעיה והשנה הקרובה תכוסה אלא התחייבו ללימודים לשלוש או לארבע שנים.

חנה בית הלחמי: דבר נוסף שאנחנו זיהינו הוא משבר האמון העמוק שזה יצר אצל ההורים.

חנה בית הלחמי: החיילים שלנו נותנים את המיטב למדינה וכל המשפטים האלה שאנחנו מכירים ואנחנו כולנו עומדים מאחוריהם, והובטח להם משהו והמשהו הזה לא מקוים, שלא לדבר על כך שגם בערכי המערכת, לא לקיים הבטחה זה סוג של כשל פיקודי.

חנה בית הלחמי: כלומר, אנחנו רואות בסכנה הזאת שהתוכנית הזאת נמצאת בה, אנחנו רואות בעיה שהיא הרבה יותר גדולה מאשר רק המימון עצמו.

חנה בית הלחמי: זה מייצר השלכות שהן השלכות ארוכות טווח שהן גם במובן הערכי, גם במובן של אמון החיילים במערכת.

חנה בית הלחמי: שמענו קולות של תסכול עמוק של החיילים.

חנה בית הלחמי: אנחנו יכולות להעיד שיש חיילים שבאמת מחזיקים בשיניים את השירות הקרבי שלהם כדי להיות זכאים.

חנה בית הלחמי: יש הרבה מאוד חיילים בודדים שאנחנו בקשר עם ההורים שלהם וכולי וכולי.

חנה בית הלחמי: אני חושבת שבמיוחד בעידן הזה שהצבא הוא אחד המקומות האחרונים שעדיין נמצא בקונצנזוס מבחינת אמון הציבור, אנחנו רואות גם בזה סוג של סכנה.

עפר שלח: תודה בשל הזה.

עפר שלח: אני מבקש להעלות את אופקר לוצקי.

עפר שלח: תגיד מי אתה, מה אתה, כמה זמן אתה משוחרר והיכן שירת.

אופק לוצקי: אני חייל משוחרר מיחידה מיוחדת.

אופק לוצקי: אני לא אתן את שם היחידה.

אופק לוצקי: השתחררתי לפני שנה, ב-2019, אחרי כמה חודשי קבע והשנה אני מתחיל ללמוד באוניברסיטת בן גוריון בבאר שבע, לימודי הנדסה.

אופק לוצקי: כלומר, ארבע שנים שאני זכאי למלגה.

אופק לוצקי: ציינתי כאן כמה נקודות שאני אשמח לעבור עליהן.

אופק לוצקי: האמת היא שכבר עברו על חלקן.

אופק לוצקי: אני מקווה שאני אצליח להסביר את האוכלוסייה שעומדת מאחורי כמוני וכמו עוד הרבה אחרים יכולנו ללכת גם לתפקידים כלליים, למודיעין, ליחידות אחרות, להשתלב אחר כך בתפקידי היי-טק אבל בסופו של דבר בחרנו להיות לוחמים ולא להשתמט מהמערכת ואנחנו יודעים מה החשיבות שלל זה במדינה.

אופק לוצקי: דווקא בימים כאלה שהמדינה מחלקת תקציבים וכספים לכל אזרח, לעצמאים, לאוכלוסיות מוחלשות, על אחת מה וכמה אני חושב שמגיע לנו הלוחמים.

אופק לוצקי: אם לא, כנראה שיש כאן איזושהי תקלה, במיוחד שאנחנו כבר כמה חודשים מחכים לתשובה כדי לדעת מה קורה עם המלגה הזאת.

עפר שלח: אתה יכול קודם כל לספר לנו מה קורה לך אל מול המלגה הזאת.

עפר שלח: למי פנית, מה שמעת וכל הלאה.

אופק לוצקי: בסדר.

אופק לוצקי: אני התחלתי בזה ששלחתי מייל לאגודה שאחראית על המלגות, לאגף הקרן לחיילים משוחררים.

אופק לוצקי: כשהם פנו אלי הם אמרו לי שעוד לא נפתחה המלגה אבל היא תפתח בהמשך.

אופק לוצקי: חיכיתי.

אופק לוצקי: לאחר מכן שלחתי עוד מייל ואמרו לי שכרגע זה עוד לא נפתח וזה ייפתח בהמשך.

אופק לוצקי: גם חברים שלי ניסו ואמרו לנו שעכשיו יש שיקולים לבדוק מה קורה עם המלגה הזאת.

אופק לוצקי: אז התחילה חתימה על עצומה כי אנחנו צריכים את המלגה הזאת, אנחנו חיילים משוחררים ורוצים לבטל אותה.

אופק לוצקי: אני כבר שילמתי את המקדמה ללימודים.

אופק לוצקי: אני מתכנן ללמוד ארבע שנים.

אופק לוצקי: יש לי עוד מספר חברים שכבר נרשמו ללימודים ושילמו את המקדמה והבטיחו לנו מראש, עוד בתחילת השירות, שזה מה שאנחנו הולכים לקבל.

אופק לוצקי: המלגה הזאת היא לא סתם עוד מלגה.

אופק לוצקי: היא מלגה שמעלה מוטיבציה לאוכלוסיות מוחלשות, ללוחמים, לחיילים בודדים להתגייס לצבא.

אופק לוצקי: כמו שאתם רואים, כל שנה הגיוס לקרבי יורד כשמוצעות אלטרנטיבות של 8200 עם משכורת של היי-טק לאחר מכן באזרחות.

אופק לוצקי: לא רק זה אלא אני אוסיף שבעצם המלגה הזאת מספקת שנת עבודה לחייל משוחרר כמוני באזרחות.

אופק לוצקי: השנה הזאת שאני אלמד קודם, זה אומר שנה שאני אצא יותר מוקדם לאזרחות וזאת שנה שאני אספק למדינה הרבה יותר כסף מאשר המלגה הזאת תספק.

אופק לוצקי: יוצא שאנחנו גם עוצרים את שוק העבודה וגם עוצרים את האפשרות לתעסוקה לחייליםש לא קיבלו הכשרה בצבא לעבודה לאחר השירות.

עפר שלח: האם עד עכשיו קיבלת איזושהי ידיעה ודאית או איזשהו צפי מתי הדבר הזה אכן יתקיים?

אופק לוצקי: לא.

אופק לוצקי: מה שקרה זה שפרסמו שכביכול ב-1 בספטמבר המלגה תחזור ויהיה אפשר להירשם אליה.

אופק לוצקי: לפי מה שהבנתי התנאים לא נכונים ואנחנו עוד לא יודעים מה בדיוק קורה עם זה.

אופק לוצקי: יצא שאנחנו נפלנו בין הכיסאות.

אופק לוצקי: המדינה הבטיחה משהו.

אופק לוצקי: אנחנו לא מאשימים את המדינה אבל בסופו של דבר הכספים הם כספי תרומות ואנחנו רוצים לשמור על אמון בין הלוחמים שמתגייסים כל שנה ושנה וכל שנה יצאו עוד לוחמים לאזרחות ויצטרכו את המלגה הזאת שהובטחה להם ולתמוך אחד בשני, אנחנו במדינה והמדינה בנו.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: שיהיה בהצלחה בלימודים.

עפר שלח: אני רוצה להעלות את ראש אגף חיילים משוחררים, ענבל פז, בבקשה.

ענבל פז: אני רוצה לומר כמה דברים חשובים.

ענבל פז: אני אחדד כמה דברים.

ענבל פז: מדובר בתוכנית משותפת של צה"ל ומשרד הביטחון ו"ביחד למען החייל".

ענבל פז: מי שעומד בפרונט זה אגף חיילים משוחררים כי אנחנו מדברים על חיילים משוחררים.

ענבל פז: מדובר בלוחמי חוד משוחררים ובאוכלוסיות ייחודיות כמו בודדים.

ענבל פז: אין לי אלא להצטרף בפה מלא למה שאמרה חנה בית הלחמי ולמה שדיווח אופק.

ענבל פז: אנחנו, משרד הביטחון וצה"ל, רואים חשיבות מכרעת לפתוח את ה-ש.פ.

ענבל פז: בשנת הלימודים הנוכחית.

ענבל פז: אני שמחה לומר, ואני אתחיל מהסוף, שאחרי פעילות נמרצת של מנכ"ל משרד הביטחון הנכנס מר אמיר אשל, בשיתוף של צה"ל, קרן רוטשילד הסכימה להעמיד 70 מיליון שקלים לשלושת השנים הקרובות.

ענבל פז: נתוני האמת הם שתוכנית יציבה בתשפ"ב – זאת אומרת, משנת תשפ"ב ואילך – אנחנו נדבר על בסביבות 11,000 לומדים בעלות של כ-64 מיליון שקלים.

ענבל פז: אלה נתונים שאנחנו בדקנו ואנחנו מאחורי המספרים האלה.

ענבל פז: הנושא עומד ממש בימים אלה, לאחר שקרן רוטשילד, כפי שראיתם גם בפרסומים, החליטה להצטרף ל"יחד למען החייל" ו-FIDF.

ענבל פז: הנושא עומד לקראת אישור של סגן הממונה על התקציבים באוצר ואני מקווה שהוא יאושר ויעלה לאישור הממשלה בשבוע הקרוב.

עפר שלח: אנחנו תכף נשמע מהאוצר כי בשיחות מוקדמות אני לא בטוח שעד כדי כך יציב.

עפר שלח: אני אומר לך כבר שלפי הנתונים שיש לנו, אם את לוקחת 70 מיליון לשלוש שנים, זה 23 מיליון לשנה, סדר גודל, ואם "יחד למען החייל" יכולים להביא בין 24 ל-30 מיליון, במקרה הטוב אנחנו עדיין קצרים ב-10 מיליון ובמקרה הגרוע ביותר מיליונים.

ענבל פז: 70 מיליון שקלים מכסים את תשפ"א.

ענבל פז: רק קרן רוטשילד יכולה לכסות יחד עם "יחד למען החייל" ו-IFDF.

ענבל פז: עלות תשפ"א היא 50 מיליון.

עפר שלח: נכון.

עפר שלח: מ-2021, כמו שאת אומרת, תשפ"ב, זה 64 מיליון פחות בין 24 ל-30 מיליון.

עפר שלח: זאת אומרת, זה בין 35 ל-40 מיליון שאנחנו נצטרך ממקור אחר.

עפר שלח: קרן רוטשילד לצורך העניין מכסה בין חצי לשני שליש של הסכום.

ענבל פז: לא.

ענבל פז: לא.

ענבל פז: לפי הנתונים שלנו קרן רוטשילד מעמידה 70 מיליון שקלים לשלוש שנים.

עפר שלח: לשנה או לשלוש שנים?

ענבל פז: כן.

ענבל פז: כששרון מרימה יד, אני מסתכלת במכתב של קרן רוטשילד.

ענבל פז: 70 מיליון שקלים לקרן לחיילים משוחררים לשם מימון מלגות לחיילים משוחררים.

עפר שלח: זה 70 מיליון לשנה או 70 מיליון שמחולקים על פני שלוש שנים?

ענבל פז: אני הבנתי שזה 70 מיליון בשנה.

ענבל פז: מה שאני קוראת עכשיו.

עפר שלח: אם זה 70 מיליון לשנה, אנחנו ניקח את העודף.

ענבל פז: נמצאת אתי על הקו שרון מ"יחד למען החייל".

שרון הרמון: אנחנו מדברים על 70 מיליון שקלים של קרן רוטשילד שיהיו פרוסים על פני שלוש שנים.

עפר שלח: אז זה 23 מיליון לשנה.

שרון הרמון: נכון.

שרון הרמון: זה 26 מיליון שקלים לתשפ"א ועוד 20 מיליון שקלים לשנתיים שלאחר מכן.

עפר שלח: אנחנו עדיין קצרים באזור ה-20-15 מיליון שקלים בשנה.

שרון הרמון: נכון.

שרון הרמון: זה עוד תהליך שאנחנו צריכים לעשות כפי שעשינו מול קרן רוטשילד בחודשיים האחרונים.

שרון הרמון: אנחנו צריכים לעשות מול מפעל הפיס כי גם למפעל הפיס יש התחייבות להשלים את התקציב הזה.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: ענבל, אני מניח שנחזור אליך בהמשך.

עפר שלח: אני רוצה להעלות את משרד האוצר.

נטע בר זיו: אני רפרנטית ביטחון במשרד האוצר.

נטע בר זיו: אני אומר שמשרד הביטחון החליט לצאת לתוכנית הזאת ביוזמתו סביב שנת 2015 כאשר לא היה לו מקור חיצוני ממשרד האוצר.

נטע בר זיו: מלכתחילה התוכנית התבססה על כספי תרומות ובשלב הזה משרד הביטחון באמת עשה את ההערכות שלו לגבי מספר הזכאים, כספי התרומות שיגיעו והרציפות שלהן משנה לשנה.

נטע בר זיו: לגבי מה שנאמר עכשיו על התרומה מקרן קיסריה.

נטע בר זיו: אני אומר שאנחנו עדיין לא יודעים היכן זה עומד וזה נמצא עדיין בשיח מקצועי בתוך האוצר.

עפר שלח: לא הבנתי.

עפר שלח: תסבירי לי.

עפר שלח: לכם יש איזה סוג של הסדר, למדינה, לא לכם, עם קרן קיסריה שהוא נוגע לדברים אחרים.

נטע בר זיו: נכון.

עפר שלח: הייעוד של הכסף הזה לטובת "ממדים ללימודים" או לכל דבר אחר, מי קובע אותו?

נטע בר זיו: אני שוב אומרת שזה איזשהו הסכם גדול של קרן קיסריה מול כל מיני גורמים שהמדינה מעוניינת להעביר להם כסף ו"ממדים ללימודים" הוא חלק מההסכם הזה אבל כאמור זה נמצא בשיח מקצועי באוצר ואנחנו עדיין לא יודעים לומר.

עפר שלח: משרד האוצר הוא זה שבסופו של דבר יקבע לאן הכסף הזה הולך?

עפר שלח: זה מה שאת אומרת לי?

נטע בר זיו: משרד האוצר בשיתוף עם קרן קיסריה.

נטע בר זיו: כן.

עפר שלח: זאת אומרת שעצם הייעוד שאנחנו שומעים עליו, 70 מיליון שקלים לשלוש שנים, הוא כרגע בכלל בסימן שאלה.

עפר שלח: יכול להיות שמשרד האוצר יחליט שזה צריך ללכת למקום אחר.

נטע בר זיו: הוא לא בסימן שאלה.

נטע בר זיו: בהחלט יש מגעים מול קרן קיסריה ומול משרד האוצר אבל מדובר בשיח מקצועי, מדובר בהסכם יותר רחב.

נטע בר זיו: אני חייבת לומר שאני לא חלק מהצוות באוצר שמסביר את הסיכום מול הקרן ולכן אני לא יודעת לומר היכן זה עומד ואיפה עומדת חלוקת הכספים ואם וכאשר היא תבוא להחלטת ממשלה.

נטע בר זיו: אני אשמח לברר את הסוגיה ולחזור לוועדה.

עפר שלח: את מכירה את האמירה שנאמרה לנו שאמורה להיות איזושהי החלטת ממשלה ביום ראשון?

נטע בר זיו: אני לא מכירה את לוח הזמנים.

נטע בר זיו: כמובן שככל שיעברו כספים, תידרש החלטת ממשלה.

נטע בר זיו: כאמור, אני לא מכירה את לוח הזמנים.

נטע בר זיו: אני יודעת שזה כן נמצא בתוך שיח מקצועי באוצר ובהחלט לא מוזנח.

אלעזר שטרן: אני הבנתי אחרת.

אלעזר שטרן: אני אומר לך מה עכשיו אני מבין ממך.

אלעזר שטרן: הכספים של קרן קיסריה הם לא אוטונומיים לחלק אותם, שיש כל מיני מנופים או יחסים אתם שאתם שותפים להחלטה.

אלעזר שטרן: זה דבר אחד.

נטע בר זיו: אני לא רוצה להיכנס לקרן קיסריה.

אלעזר שטרן: בסדר.

אלעזר שטרן: נלך קצת הלאה למרות שבסוף את באת לדיון על נושא מסוים.

אלעזר שטרן: אי אפשר לא להיכנס לזה.

אלעזר שטרן: אני רוצה לחדד את זה ברשותך.

אלעזר שטרן: אני חושב שהאמירה הזאת, ממה שאני מבין ממך, בניגוד למה שהבנתי קודם, אני בכלל לא הבנתי למה זה צריך החלטת ממשלה אבל יכול להיות שיש דברים והיחסים של מדינת ישראל עם קרן קיסריה מונחים שם.

אלעזר שטרן: מה שאני כן מבין עכשיו זה שאת עוד אומרת לי שעוד צריך לעשות עבודה באגף התקציבים ושעוד ממש לא בטוח שביום ראשון זה יבוא לאישור הממשלה כי עוד לא נעשתה העבודה באגף התקציבים.

נטע בר זיו: אני שוב אומר כמו שאמרתי.

נטע בר זיו: הנושא עדיין נמצא בשיח מקצועי.

נטע בר זיו: אני לא יכולה לערוב ללוח זמנים כזה או אחר.

נטע בר זיו: אני אשמח לחזור לוועדה לגבי לוח זמנים כזה או אחר כשהוא יהיה.

עפר שלח: ברור לכם שבינתיים אנשים נרשמים לאוניברסיטה ולא יודעים אם יש להם כסף בשביל זה או לא.

נטע בר זיו: בהקשר הזה אני שוב אחזור ואומר שמשרד הביטחון החליט לצאת לתוכנית הזאת מיוזמתו בשנת 2015.

נטע בר זיו: הוא הסתמך על כספי תרומות שיגיעו גם בשנת 2019 ו-2020.

נטע בר זיו: לכן משרד הביטחון מוזמן לממן את הפער הזה מתקציבו.

אלעזר שטרן: אבל משרד הביטחון נסמך גם על קרן קיסריה.

עפר שלח: נדמה לי שהגענו ללב הבעיה.

עפר שלח: אתם אומרים למשרד הביטחון שאתם עשיתם תוכנית, אתם התחייבתם ללוחמים, אנא הכניסו את היד לכיס ותכסו את זה, ואם אכן זה יבוא מקרן קיסריה, כן או לא, זה אנחנו נחליט.

נטע בר זיו: פספסתי.

נטע בר זיו: האיכות של הסאונד היא לא כל כך טובה, אבל אני אומר שבאמת הרישא של המשפט שלך נכונה.

נטע בר זיו: לגבי קרן קיסריה, שוב, זה נמצא בשיח מקצועי.

נטע בר זיו: אני לא מכירה את לוח הזמנים המדויק אבל זה בשיח מקצועי במשרד האוצר.

חמד עמאר: השיח הוא בין האוצר לקרן קיסריה או בין קרן קיסריה לצה"ל?

עפר שלח: בין האוצר לקרן.

נטע בר זיו: זה נמצא בשיח מקצועי באוצר.

עפר שלח: הבנו.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: משרד האוצר, שיש לו היום הרבה מאוד צרכים והרבה מאוד דברים חשובים, לאו דווקא מחויב להעביר את הכסף הזה ל"ממדים ללימודים".

עפר שלח: זה מביא אותנו לדורון בראון, פרוייקטור תוכנית "ממדים ללימודים", משרד הביטחון.

עפר שלח: נמצא אתנו?

דורון בראון: נמצא.

עפר שלח: תאיר את עינינו אתה.

עפר שלח: אנחנו רואים עכשיו תמונה, אחרי שחיברנו את כל הקצוות כפי שהשכל שלנו כחברי כנסת - שזה לא הלהיט הכי גדול אבל עדיין אנחנו מסוגלים לחבר דברים – מאפשר.

אלעזר שטרן: דבר בשם עצמך.

עפר שלח: כן.

עפר שלח: אני מדבר בשם עצמי.

עפר שלח: זה אומר שאין יציבות לתוכנית לא לשנה הקרובה ולא אחריה.

דורון בראון: אני לא אדבר אחרת מכפי שדיברו קודמיי.

דורון בראון: אני עובד באגף חיילים משוחררים כיועץ.

דורון בראון: ענבל אמרה את הדברים וגם שרון.

דורון בראון: יש מאמצים גדולים מאוד לגייס את הכספים.

דורון בראון: כפי שנאמר, אנחנו כבר פרסמנו שהתוכנית ב-1 בספטמבר הקרוב נפתחת להרשמה.

דורון בראון: זה פורסם באתר וזה מה שאמור לקרות.

דורון בראון: אני כולי תקווה שכל הדיונים למיניהם שצריכים להתבצע ייפתרו והדברים יקבלו את הפתרון לאורך זמן.

דורון בראון: כמי שעוסק בתוכנית כבר שלוש שנים, אני מסכים לגמרי שהחיילים המשוחררים מאוד זקוקים לה, מאוד מעריכים אותה ומאוד מרוצים ממנה.

דורון בראון: אני לא חושב שיש כאן מישהו שחולק על העניין הזה.

עפר שלח: כשאתה אומר לי כחייל משוחרר, או לאופק שדיבר קודם, שב-1 בספטמבר זה נפתח להרשמה, אתה לא אומר לי שזה נפתח להרשמה אם אכן יהיה כסף.

עפר שלח: ב-1 בספטמבר יגיעו החיילים האלה כדי להירשם ולא יהיה כסף, זה משבר אמון ממדרגה ראשונה.

דורון בראון: ברשותך, בעניין הזה אני מעדיף לתת את רשות הדיבור לענבל ולשרון.

עפר שלח: בסדר גמור.

עפר שלח: אמרו לי שאתה הפרוייקטור ולכן פניתי אליך.

עפר שלח: אני אחזור לשרון הרמון.

דורון בראון: אני מוציא לפועל את התוכנית.

שרון הרמון: אני רוצה להוסיף אחרי האמירות של הנציגה ממשרד האוצר, אולי זה לא המקום שלי אבל אני לא יכולה להתאפק כי יש לי ביד מסמך מה-9 בינואר 2019 שחתום עליו סגן יושב ראש קרן אדמונד דה רוטשילד והמסמך מופנה לשר האוצר דאז מר משה כחלון ולעוד אנשים נוספים כמו הרב יצחק כהן סגן השר, לממונה על התקציבים במשרד האוצר ולמר יוגב גרדוס שהוא סגן הממונה.

שרון הרמון: הם כותבים כאן בצורה מפורשת, אחרי שהיו המפגשים עם כל הגורמים הנוגעים בדבר – מפעל הפיס, צה"ל, משרד הביטחון וכדומה – שהם מאשרים את התרומה של ה-70 מיליון שקלים לקרן שלנו על מנת לתת את המלגות לחיילים המשוחררים, ואני מצטטת: "אנו שמחים לעדכן שבקשת התרומה אושרה על ידי דירקטוריון הקרן".

שרון הרמון: זה הופנה לאוצר.

שרון הרמון: א אותו מסמך יש לנו גם ממפעל הפיס.

שרון הרמון: כלומר, לא הייתה כאן יציאה לדרך באופן חובבני.

שרון הרמון: צר לי לומר את זה.

שרון הרמון: זה מה שיצא וכולם אמרו כן, כולל השר דאז ואנשיו.

שרון הרמון: עכשיו הגענו לזמן, אחרי שלוש שנים, שאנחנו זקוקים לתמיכה הזו של מי שממונה על מהדברים האלה וזה ייתן לנו אוויר לנשימה ונוכל לעמוד מאחורי התוכנית הזאת.

עפר שלח: לא הייתה כאן יציאה לדרך באופן חובבני, אני מבין אותך לחלוטין, אבל גם לא הייתה במשך שנה וחצי נעילה של הדבר הזה כך שזה לא ייפתח לוויכוח בקיץ 2020.

שרון הרמון: נכון, אבל גם לא הייתה ממשלה.

שרון הרמון: לא היה לנו עם מי לעבוד.

עפר שלח: אגף התקציבים היה.

עפר שלח: סגן השר איציק כהן היה אז ונמצא היום ולדעתי יהיה לנצח.

עפר שלח: כל מי שאת מדברת עליו היה בתפקידו, כולל יוגב גרדוס שלדעתי היה אז בתפקידו.

עפר שלח: אני לא מפנה את הביקורת כלפיך אישית אבל אני אומר שבסופו של דבר כשיש מכתב כזה שהוא פנימי ממשלתי, הצפי שלי כאזרח ובטח כחייל משוחרר הוא שהדבר הזה יינעל ושהוא לא ייפתח מחדש לוויכוח שנה וחצי אחר כך.

שרון הרמון: אתה כנראה צודק.

שרון הרמון: אין לי מה לומר.

עפר שלח: שאלה נוספת אליך.

עפר שלח: אם הדבר הזה לא ייסגר עד 1 בספטמבר, האם זה אפשרי או האם תהיה כוונה ל"יחד למען החייל" לומר שאנחנו נכסה את הפער של בערך 25 מיליון שקלים שצריך לשנת הלימודים כדי לפתוח את שנת הלימודים תשפ"א ונתחשבן אחר כך, כדי לתת מידה של ודאות לחיילים כמו אופק שרוצים להירשם ללימודים?

שרון הרמון: התשובה היא חד משמעית לא.

שרון הרמון: לא מסוגלים לעשות את זה.

שרון הרמון: אנחנו לכתחילה דיברנו על אפיקים מאוד מאוד גדולים של גיוס תרומות.

שרון הרמון: אנחנו לא מסוגלים, בטח לא בעת הזו.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך לסכם את מה שכולנו רואים.

אלעזר שטרן: מה שאנחנו מבינים שזה לא מספיק שקרן קיסריה אומרת כן אלא משרד האוצר צריך לאשר את קרן קיסריה מסיבות שאנחנו לא מודעים להן.

עפר שלח: לא.

עפר שלח: רק כדי לסבר את האוזן.

עפר שלח: למיטב ידיעתי ההסדר עם קרן קיסריה הוא סדר גודל של חצי מיליארד שקלים.

אלעזר שטרן: בדיוק.

עפר שלח: זה דיון מאוד גדול בין מדינת ישראל לקרן קיסריה שהוא בסדר גמור.

אלעזר שטרן: נכון.

אלעזר שטרן: אני חושב שמה שאנחנו צריכים לבקש ממדינת ישראל, לצורך העניין ממשרד האוצר, שלמרות הדיון הגדול שיש לה עם קרן קיסריה, ואולי גם עם מפעל הפיס, בהתחשב בזה שצריך להירשם ללימודים, בהתחשב בזה שצה"ל לא סתם – ומדינת ישראל דרך צה"ל ודרך גופים אחרים – נתן מילה ללוחמים שהם ישתחררו ותהיה להם התוכנית "ממדים ללימודים", את המלגה, את זה צריך להוציא מהדיון ולהעביר את זה לאגודה המשותפת ולומר לחיילים תודה לכם על השירות, הנה, תתחילו ללמוד.

אלעזר שטרן: זה מה שאנחנו צריכים לוודא שקורה מחר בבוקר.

חמד עמאר: אני הולך יותר רחוק.

חמד עמאר: ברגע שאתה יוצא עם תוכנית כזאת ואתה מודיע לחיילים שיש תוכנית כזאת, אותם חיילים שהיו לוחמים ותרמו למען המדינה וסיכנו את חייהם למען המדינה, בכל מצב, אפילו אם קרן קיסריה, מפעל הפיס וכל גוף אחר, אין לו את האפשרות להביא את התרומה, כי אנחנו רואים עכשיו שהנושא לא תקוע בקרן קיסריה אלא תקוע כאן אצלנו במשרד האוצר – המדינה צריכה לדאוג שאותם חיילים יקבלו את זה בכל מצב.

חמד עמאר: הרישום לאוניברסיטה התחיל לפני חודש-חודש וחצי.

חמד עמאר: לא יכול להיות שסטודנט ילך להירשם לאוניברסיטה והוא עוד לא יודע אם יקבל את המימון מהקרן או לא יקבל.

חמד עמאר: זה צריך להיות במקביל לפתיחת הרישום באוניברסיטה ופתיחת הקרן צריכה להיות באותו זמן.

חמד עמאר: אלה הדברים אתם אנחנו צריכים לצאת מכאן.

עפר שלח: אני מצטרף לשני חבריי.

עפר שלח: זה מצב בלתי נסבל.

עפר שלח: "ממדים ללימודים", זאת לא רק תוכנית של מלגות או איזושהי הטבה לחיילים משוחררים.

עפר שלח: מ"מדים ללימודים", זו אמירה ערכית וכמו שאמרתי בהתחלה, התוכנית קשורה – במידה רבה אמר את זה אופק בדרך אגב – במספר חודשי קבע.

עפר שלח: מספר חודשי הקבע האלה קשורים לפיצוי שהאוצר נתן למשרד הביטחון עבור קיצור השירות.

עפר שלח: אלעזר ואני מכירים את זה היטב מדיוני הוועדה בה היינו חברים.

עפר שלח: זה מודל שלם שאומר שעם השינויים שיהיו בדרכי השירות בצה"ל ועם הצורך לשמר את ערכו של השירות הקרבי ואת איכות האנשים שמגיעים לשירות הקרבי ולייחד את השירות הקרבי של אנשים המסכנים את נפשם, וכאן אני משתמש בביטוי של אלעזר שאמר שאלה אנשים שעלולים להיפגע מאש שטוחת מסלול ואני מצטט במדויק.

עפר שלח: "ממדים ללימודים" זו הדרך הכי ערכית, הכי נקייה, הכי ברורה ולא לחינם בחר בה הרמטכ"ל הקודם ובצדק.

עפר שלח: היכן שהמערכת כושלת לחלוטין – ואני עכשיו לא מחלק את האשמה בין משרד הביטחון למשרד האוצר וכן הלאה - בסוף מדובר בסכומי כסף שהם לא גדולים יחסית לסכומים שאנחנו מדברים עליהם בתקציב הביטחון, ביצירת התוכנית הזאת והאמירה של האוצר שמשרד הביטחון יצא אליה על דעת עצמו, היא בסדר אבל הוא יצא אליה על דעת עצמו כבר לפני שנים ואם משרד האוצר לא התכוון לייצר יחד עם משרד הביטחון יציבות ראויה, הדבר הזה היה צריך לעלות על השולחן לפני שנים.

עפר שלח: לא יכול להיות ששלוש-ארבע שנים אחרי שהתוכנית הזאת התחילה, חייל שמשתחרר ורואה בעצמו זכאי לתוכנית הזאת לא ידע אם הוא יקבל את הכסף או לא.

עפר שלח: אנחנו עוד מעט בתחילת אוגוסט ושנת הלימודים מתחילה באוקטובר וההרשמה מתחילה בספטמבר.

עפר שלח: לכן הקריאה של הוועדה - ואנחנו נעקוב אחרי זה ואנחנו נקבע כאן דיון המשך לתחילת ספטמבר בנושא הזה כדי לראות היכן הדברים עומדים – היא מאוד פשוטה.

עפר שלח: קודם כל תוודאו – ולצורך העניין, תוודאו זה כל המערכת הממשלתית – שהכסף שצריך להיות, ה-25 מיליון שקלים הנוספים שצריך בשביל להוציא לפועל את שנת תשפ"א, נמצאים שם ב-1 בספטמבר, כך שחייל שזכאי למלגה ידע שהוא מקבל אותה ב-1 בספטמבר.

עפר שלח: אחר כך לסדר כל מה שצריך עם קרן קיסריה או עם כל מקור אחר או אפילו בתוך "יחד למען החייל" עצמו.

עפר שלח: זאת תוכנית דגל, זאת תוכנית דגל בצדק, זאת תוכנית דגל ראויה, זה משבר אמון שכבר קורה וראינו אותו גם בפניות שהגיעו אלינו וגם במעט הדברים יחסית שהגיעו לתקשורת.

עפר שלח: זה משבר אמון שכבר קורה בין המערכת לבין החיילים הקרביים המשוחררים.

עפר שלח: הדבר הזה חייב להסתדר עד ה-1 בספטמבר בדרך כזו או אחרת ואנחנו כאמור נקיים על זה דיון מעקב.

עפר שלח: תודה רבה.

עפר שלח: הישיבה הסתיימה בשעה 13:31.