ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 91, 2020-07-14 10:30

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: אני מקדם בברכה את שר הבינוי והשיכון הרב יעקב ליצמן, שנעתר לבקשתנו ובא למסור על תוכנית הדיור החדשה של משרד הבינוי והשיכון.

משה גפני: אני מקדם בברכה גם את המנכ"ל החדש, יאיר פינס, ומאחל לו הצלחה בשם הוועדה.

משה גפני: נבקש משר הבינוי והשיכון להציג את התוכנית בנוגע למצוקת הדיור.

משה גפני: היום זה נמצא פחות בכותרות בגלל שהנושא הוא בעיקר הקורונה, אבל כולנו מקווים שבעזרת השם הקורונה תעבור ואז הבעיה האמיתית היא בעיית הדיור.

משה גפני: לאנשים אין קורת גג, אי אפשר להגיע לדירה, וכל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: מכיוון שהועבר אלינו מן הנשיאות נושא לדיון מהיר, של חבר הכנסת מנסור עבאס, בנושא הדיור באוכלוסייה הערבית, השר ביקש להתייחס גם לעניין הזה.

משה גפני: בהתחלה תכננו שזה יהיה בסוף, אחרי ששר הבינוי והשיכון מוסר את הסקירה שלו, אבל הוא ביקש קודם.

משה גפני: אנחנו מבקשים, אם תוכל בקצרה להציג את הנושא לדיון מהיר שהצעת.

משה גפני: בבקשה חבר הכנסת מנסור עבאס.

מנסור עבאס: תודה, אדוני היושב-ראש וכבוד השר ליצמן.

מנסור עבאס: אנחנו כמובן מקדמים בברכה את כל ההחלטות שקיבלת בנושא קידום בנייה ושכונות חדשות למגזרים השונים.

מנסור עבאס: עם זאת, זו הזדמנות להסתכל על מה שקורה בחברה הערבית בנושא הזה.

מנסור עבאס: אנחנו כמובן נעביר לכבוד השר וגם לוועדה מכתב מוועד ראשי הרשויות שמתמצת את המצב היום בחברה הערבית.

מנסור עבאס: אנחנו זקוקים ל-21,000 יחידות דיור מידי שנה.

מנסור עבאס: מה שהצליחו לשווק עד עכשיו לא עובר את רף ה-3,000.

מנסור עבאס: יש הרבה חסמים בנושא הזה, אבל ועד ראשי הרשויות מבקש בנושא הזה להאריך את תוכנית 922, במיוחד במה שמיועד לתחום הדיור, כדי שיוכלו להתגבר על החסמים ולתת מענה, ולנצל את התקציבים שנשארו בתוכנית 922.

מנסור עבאס: אדוני היושב-ראש, אתמול קיבלתי את הדוח שביקשתי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

מנסור עבאס: למען האמת לא הצלחתי לישון כל הלילה, וטמיר כהן יעיד שבשעה 4 בלילה שלחתי לו הודעה.

אחמד טיבי: גם טמיר מתפלל בשעות האלה ...

משה גפני: למה לא יכולת לישון בלילה?

משה גפני: מה היה בדוח?

מנסור עבאס: קיבלתי את הדוח והתחלתי ללמוד אותו.

מנסור עבאס: אני מעלה רק שש נקודות שנותנות את תמונת המצב, איך התוכניות של הממשלה מנותקות מן הצרכים ומן הייחודיות של הישובים הערבים.

מנסור עבאס: אציג דוגמה.

מנסור עבאס: בתוכנית "מחיר למשתכן", רק פחות מ-3% מן הדירות ששווקו נמצאות בישובים הערביים, 81% בישובים היהודיים וכמעט 15% נמצאות בערים מעורבות, כאשר 25% מן הערים המעורבות הם ערבים.

מנסור עבאס: בהנחה שהחלוקה בתוך הערים המעורבות שווה, כלומר קיבלו 25% - - -

יעקב ליצמן: כמה חרדים?

יעקב ליצמן: אפס.

יעקב ליצמן: אנחנו פחות מן הערבים.

מנסור עבאס: אני מסכים איתך.

מנסור עבאס: בתוכנית הזאת שווקו 164,000, רק פחות מ-3% בחברה הערבית, ואפס בחברה החרדית.

מנסור עבאס: אתמול בוועדה הזאת הצגתי את נושא הגיוון התעסוקתי וגם שם המצב של החברה החרדית אפילו קשה יותר משל החברה הערבית, 1.2% מועסקים בשירות המדינה לעומת היעד הממשלתי של 7%.

מנסור עבאס: זה כתוספת.

מנסור עבאס: הנתון השני שאני רוצה להציג, בפועל שיווקו 164,000 דירות, אבל הוגרלו וזכו כמעט 74,000 דירות.

מנסור עבאס: כמה קיבלו ברשויות הערביות?

מנסור עבאס: 0.9%, תשע אלפיות.

מנסור עבאס: כמובן בחברה היהודית 76% ובערים המעורבות 22%.

מנסור עבאס: אם ניכנס לנושא שיווק קרקעות לבנייה רוויה – זה מאפיין את החברה הערבית כי אנחנו חברה כפרית, או ישובים כפריים – הנתון מגיע ל-46% שיווק לדירות בבנייה רוויה.

מנסור עבאס: אם נסתכל על שיווק לבנייה רוויה, 8.9% משיווק הקרקעות לבנייה רוויה נמצאת בישובים הערביים.

מנסור עבאס: אם נסתכל על הנתון החמישי: דיור ציבורי וסיוע בשכר הדירה – הממשלה מסייעת בשני אופנים: גם בשכר דירה בשוק החופשי וגם בדיור הציבורי.

מנסור עבאס: בשוק החופשי המדינה מסייעת ל-3.4% משפחות שגרות בשכירות בשוק החופשי.

מנסור עבאס: בדיור הציבורי יש 53,000 דירות – 78% נמצאות בישובים יהודיים ו-21% נמצאות בערים מעורבות.

מנסור עבאס: כמה דיור ציבורי יש בישובים הערבים?

מנסור עבאס: 0.3%, שלוש אלפיות.

מנסור עבאס: אלה שישה נתונים עגומים מאוד.

משה גפני: התמונה ברורה.

מנסור עבאס: אני רוצה להגיד שני דברים.

משה גפני: אם אפשר בקצרה כי אני רוצה שהשר יציג את התוכנית.

מנסור עבאס: תוכנית "מחיר למשתכן", התפיסה שלה היא לערים, לחברה שיש בה בנייה לגובה.

מנסור עבאס: כאשר קובעים תוכנית ולא מתאימים אותה לחברה החרדית ולחברה הערבית, שהיא חברה כפרית, לכן אפילו את 3,000 הדירות שניסו לשווק בחברה הערבית לא הצליחו.

מנסור עבאס: עוד נתון בקשר לקרקעות: בכפר שלי, כפר מג'אר, בדרך כלל היינו קונים דונם קרקע פרטית כמעט ב-100,000 דולר.

מנסור עבאס: היום דונם בכפר מג'אר עומד על משהו כמו 300,000 דולר.

מנסור עבאס: על מה זה משפיע?

מנסור עבאס: כאשר רשות מקרקעי ישראל רוצה לשווק ולמכור חלקות, היא עושה את זה לפי היצע וביקוש, לפי המחיר שנמצא בכפר.

מנסור עבאס: במקום לשווק במחיר צודק לצעירים שרוצים לבנות משווקים בהתאם להיצע ולביקוש בכפר ואז כל חלקה של 400 מטרים לשתי דירות עולה מאות אלפי שקלים.

מנסור עבאס: בתוכנית "מחיר למשתכן" שיווקו את הקרקעות לקבלנים בהנחה של עד 80%.

מנסור עבאס: בחברה הערבית, בהמלצות שנתתם צריך לתת הפחתה או הנחה של 80%, אבל שמתי לב, זה בעצם לא הנחה.

מנסור עבאס: צריך לתת במחיר מלא, אבל במחיר מלא הוגן.

מנסור עבאס: לא יכול להיות שמלאי הקרקעות בישובים הערביים פחת, ניצלנו את הכול.

מנסור עבאס: למעשה מאז 1948 לא קם שום ישוב, ניצלנו את כל העתודות הקרקע שיש לנו ולכן מחירי הקרקעות עלו.

מנסור עבאס: רשות מקרקעי ישראל עכשיו משווקת לנו אותן אדמות במחירים מופקעים מאוד.

מנסור עבאס: זה הנושא.

מנסור עבאס: נעלה את ההמלצות שלנו במשך הדיון.

משה גפני: תודה רבה מנסור עבאס.

משה גפני: אדוני השר, בבקשה תתחיל בסקירה שלך, ואם אפשר להשיב על הדברים של מנסור עבאס בהמשך.

משה גפני: בבקשה, הרב ליצמן.

יעקב ליצמן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה שהזמנת אותי, על אף שאני חייב להגיד שעוד לא סיימו לגמרי את כל מה שאני רוצה, אבל במקרה לגביהם אני כן אגיד.

יעקב ליצמן: בכדי להרגיע את מנסור עבאס וגם את חברי הכנסת הערבים האחרים, בהחלט יש לי תוכנית גם לערבים, חד-משמעית.

יעקב ליצמן: אני מתכוון גם לעזור להם.

יעקב ליצמן: אגיד לכם בהתחלה דברים כלליים ואחר כך נגיע לפרטים.

יעקב ליצמן: היום יש תוכניות, יש אישורים, יש הכול, אבל לוקח כמה שנים עד שבונים דירה.

יעקב ליצמן: בדרך כלל כשמתחילות תוכניות, עד שמאשרים ועוברים את הכול לוקח כמה שנים.

יעקב ליצמן: בשנים האלו אנשים גרים בשכירות, לוקחים דירות מאנשים שבינתיים אין להם דירות, השכירות עולה המון כסף עד שהם מקבלים את הדירה החדשה שהם קנו.

יעקב ליצמן: החלטתי שני דברים.

יעקב ליצמן: ראשית, אני רוצה להתמקד בפריפריה – אני סוציאלי, אני יותר חברתי, אני רוצה בפריפריה, שם אני מתכוון למקד את הפעילות.

יעקב ליצמן: לא אזניח את המרכז אבל הפריפריה זה מקום שבו אפשר לעשות המון דברים.

יעקב ליצמן: יש בפריפריה המון דירות ריקות, דירות יד שנייה.

יעקב ליצמן: אין שום סיבה בעולם שהמדינה לא תתמוך במענק במי שקונה דירה יד שנייה, ואנחנו מתקדמים בזה עם משרד האוצר.

יעקב ליצמן: בעזרת השם יהיו מענקים לדירות יד שנייה בפריפריה, בנגב ובגליל.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה ייתן פתרון, שאנשים יוכלו לקנות דירות בזול, יקבלו מענק, יוכלו לשפץ את הדירות, וזה יהיה מיידי בלי שכירות בכלל.

יעקב ליצמן: זה הדבר שלדעתי צריך להתחיל בו.

יעקב ליצמן: עשיתי בדיקה מזמן – לאחרונה לא עשיתי אבל המשרד בודק כרגע – יש המון דירות בכל הפריפריה, דירות יד שנייה.

אופיר כץ: למענק הזה יש מסגרת של זמן?

אופיר כץ: עד כמה זה יד שנייה?

יעקב ליצמן: זה יהיה עד 700,000 שקל מחיר הדירה, כדי שלא יעלו את זה מעבר.

אופיר כץ: מבחינת השנים, מה ההגדרה של דירה יד שנייה?

אופיר כץ: אם אדם קנה דירה חדשה ואחרי שנה הוא מוכר אותה, זה נחשב יד שנייה?

יעקב ליצמן: חשבתי גם על זה, על החוכמות האלה חשבתי.

אופיר כץ: קלעתי לדעת גדולים.

יעקב ליצמן: בינתיים אני לא עושה חוכמות.

יעקב ליצמן: אם תעלה השאלה – נדון עליה.

יעקב ליצמן: יד שנייה כרגע זה דירה שנמצאת בפריפריה, בנגב ובגליל.

יעקב ליצמן: שם אני מתכוון לתת מענק גדול למדי לדירות יד שנייה.

משה גפני: אנשים שגרו בדירה קודם ועכשיו מוכרים אותה.

עאידה תומא סלימאן: מה זה מענק גדול?

יעקב ליצמן: אדם רוצה להרחיב את מקום המגורים שלו.

יעקב ליצמן: אדם מוכר את דירתו הישנה ועובר לדירה חדשה.

יעקב ליצמן: מי שקונה – מן המענק הזה יוכל לשפץ את הדירה ואף יישאר לו כסף על מחיר הדירה.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה בשורה גדולה לפריפריה.

יעקב ליצמן: אני בטוח שזה יצליח, בעזרת השם.

יעקב ליצמן: עשיתי מגבלה למחיר הדירה בכדי שאנשים לא ינצלו את זה ויעלו את מחיר הדירה למחיר גבוה.

יעקב ליצמן: קבענו עד 700,000 שקל גג, לא יותר.

יעקב ליצמן: האם היושב-ראש מרשה לי לענות באמצע הצגת התוכנית?

משה גפני: איך שאתה רוצה, מה שנוח לך, או שנחכה שישאלו.

יעקב ליצמן: היא שאלה קודם אז ניתן לה לשאול ואחר כך אתה.

עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול: כשמדובר במענק, על איזה סכום של מענק מדובר?

יעקב ליצמן: על אף שסיכמתי את זה כבר – תשאירי לי את זה.

יעקב ליצמן: אני בטוח שתהיי מאוד מאוד מאוד מרוצה.

עאידה תומא סלימאן: איך אתה יודע שאני אהיה מרוצה?

עאידה תומא סלימאן: קשה מאוד לרצות אותי.

יעקב ליצמן: מעולם לא קיבלתם מענקים על זה.

יעקב ליצמן: תני לי את הקרדיט על זה.

יוראי להב-הרצנו: אדוני, אתה מדבר על רכישת דירות כפתרון למצוקת הדיור בפריפריה.

יעקב ליצמן: זה היה עניין אחד, עוד מעט נציג כאן מצגת.

יוראי להב-הרצנו: בתור צעיר חברי הכנסת ובתור מי שחבריו הם צעירים, הפתרון שאנחנו מעדיפים, והוא פתרון שגם מאמצים אותו בכל רחבי העולם, הוא שכירות ארוכת-טווח, מה שבזמנו נקרא "דירה להשכיר" שעברה להיות תחת רשותך.

יוראי להב-הרצנו: אשמח להבין מה עמדתך בנושא.

משה גפני: הוא עוד לא הציג את זה, הוא תיכף יציג.

יעקב ליצמן: ברור לך שאני דוגל מאוד בדירות להשכרה, מאוד מאוד, ואני גם עובד על זה.

יעקב ליצמן: אני לא יכול להגיד לך כרגע פתרון.

יעקב ליצמן: יש לי, אני באמצע העבודה ולכן לא כל דבר אני יכול להגיד לכם, אבל בהחלט כן אפשרי שיהיו דירות להשכרה גם כן.

יוראי להב-הרצנו: ועזרה בתקופת הקורונה לשוכרי דירות, שאין כרגע שום סיוע?

יעקב ליצמן: כאן אתה נכנס למחלוקת בין השוכרים למשכירים.

יעקב ליצמן: עשינו פשרה חצי-חצי, נדמה לי שזה היה הפתרון שלנו, חצי על חשבון המשכיר וחצי על חשבון השוכר.

יוראי להב-הרצנו: אני לא מכיר את הפתרון הזה.

יוראי להב-הרצנו: על מה אתה מדבר?

יוראי להב-הרצנו: אין כרגע שום סיוע.

יעקב ליצמן: אני חושב שעשינו גם על זה חצי-חצי.

יעקב ליצמן: אבדוק את זה.

ינון אזולאי: אולי כדאי שרק אחרי שנשמע את כל התוכנית נשאל שאלות, זה עדיף.

אלכס קושניר: אדוני השר, שתי שאלות לגבי הנושא שדיברת עליו.

אלכס קושניר: האם אתה מתכוון - - -

יעקב ליצמן: זה רק הסעיף הראשון.

ינון אזולאי: אולי כדאי שנעבור להצגת התוכנית.

ינון אזולאי: אחרי קושניר, כדי שקושניר לא יחשוב שזה נגדו.

אלכס קושניר: אם ארגיש שמשהו הוא נגדי אני לא אבקש רשות, אני אדבר.

אלכס קושניר: פה אני מבקש רשות.

משה גפני: קח בחשבון שאת עיקרי התוכנית שלו הוא לא הציג עדיין.

אלכס קושניר: דבר אחד, איך מגדירים את הפריפריה?

יעקב ליצמן: רק הנגב והגליל.

אלכס קושניר: רק הנגב והגליל?

אלכס קושניר: לפי סוציו-אקונומי?

אלכס קושניר: ומה עם פריפריה חברתית?

יעקב ליצמן: גיאוגרפי בלבד.

יעקב ליצמן: אני לא יכול להיכנס לזה כי אז יהיו לכם דיונים כאן עד תקציב 2022, לא 2021.

אלכס קושניר: אני רק אוסף מידע, לא מביע את דעתי.

אלכס קושניר: דבר שני, האם מדובר על מענק רק על דירות ריקות שעומדות בפריפריה או על דירות שהן עבור משפרי דיור?

אלכס קושניר: אתה מבין את השאלה שלי?

יעקב ליצמן: אותי לא מעניין.

יעקב ליצמן: אני רוצה לעזור לאדם שיקנה בינתיים דירה יד שנייה.

משה גפני: הוא שואל: אם הוא משפר את הדיור, הוא גר בדירה אבל הוא משפר את הדיור בפריפריה.

יעקב ליצמן: לא.

משה גפני: התשובה היא לא.

משה גפני: הדירה צריכה להיות ריקה.

אלכס קושניר: איך אדם יוכיח שהדירה ריקה?

יעקב ליצמן: יש חוזה.

יעקב ליצמן: אם מעבירים את זה למישהו אחר אז יש עסקה.

אלכס קושניר: יש לי דירה.

יעקב ליצמן: אם אתה מוכר לעצמך - - -

אלכס קושניר: אני לא מוכר לעצמי.

משה גפני: אתה צריך להצהיר על זה שהדירה ריקה.

יעקב ליצמן: אין דרך אחרת, בוא.

יעקב ליצמן: הקונה החדש מביא חוזה שהוא קנה דירה, אז הוא יקבל מענק כזה.

יעקב ליצמן: המענק הוא בסכום גבוה מאוד.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: זה אומר שאם אני כרגע מוכר את הדירה שלי, גם אם יש לי 1,000 דירות, אני יכול על כל דירה, באמצעות הקונים שלי, לקבל את המענק.

יעקב ליצמן: לא.

יעקב ליצמן: אולי לא אמרתי את זה.

עאידה תומא סלימאן: אתה לא מקבל.

עאידה תומא סלימאן: הוא מקבל.

יעקב ליצמן: אנחנו מדברים רק על זוג צעיר שאין לו דירה.

אלכס קושניר: איך מגדירים זוג צעיר?

 << אורח >> יאיר פינס: בכל גיל – מי שאין לו דירה.

יעקב ליצמן: אם יש זוג אנשים שהתחתנו בגיל 80, אם זו הדירה הראשונה שלו הוא זכאי למענק.

אלכס קושניר: אתה אומר: צעירים לנצח.

אלכס קושניר: כלומר אלה שאין להם דירות.

יעקב ליצמן: מי שאין לו דירה.

משה גפני: תציגו בבקשה את המשך התוכנית.

יעקב ליצמן: זו התוכנית הראשונה.

יעקב ליצמן: יש תוכנית – ועוד מעט המנכ"ל יציג עוד כל מיני דברים שאנחנו משנים – אנחנו הולכים להרחיב את השיווקים.

יעקב ליצמן: אנחנו בפיגור גדול בשיווקים, המינהל נמצא בפיגור גדול מאוד בגלל הקורונה.

יעקב ליצמן: אנחנו חייבים להדביק את הפער כמה שאפשר ואנחנו הולכים לעשות את זה.

משה גפני: מה זה הפיגור בשיווקים?

משה גפני: פחות מוכרים?

יעקב ליצמן: לא מה שהיה לפני שנה.

משה גפני: הם הציגו פה.

משה גפני: אנחנו לא הבנו את ההצגה הזאת.

ינון אזולאי: הם הציגו שעכשיו זה עלה ל-14,000 בממוצע.

ינון אזולאי: הייתה ירידה בחודשיים של הקורונה ל-5,000 דונם ועכשיו העמידו 14,000 דונם בחודש הזה.

 << אורח >> יאיר פינס: עוד מעט נגיע לזה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: קחו בחשבון שפה נאמר בדיונים בשבוע שעבר - - -

ינון אזולאי: שזה חזר לממוצע של 14,000 דונם.

ינון אזולאי: הם עוד כעסו עלינו.

משה גפני: להיפך, עוד עבר את זה.

יעקב ליצמן: יכול להיות, חבר הכנסת אזולאי, שבמשך השבוע זה גדל.

יעקב ליצמן: אני יודע מה שאני יודע.

משה גפני: אדוני השר, אגיד לך על מה היה הדיון.

משה גפני: הוא גם יהיה עכשיו, אחרי שאנחנו נסיים את הדיון עם משרד הבינוי והשיכון אנחנו נצטרך לאשר את הארכת המועדים.

משה גפני: הדיון היה על מס רכישה, שנותנים לאדם 18 חודשים.

משה גפני: ביקשנו הארכת מועד בעניין הזה.

משה גפני: זה גם היה הצעת חוק של שלמה קרעי ושל מיקי לוי שעברה בוועדת השרים לענייני חקיקה ואנחנו מיזגנו את זה.

משה גפני: היה לנו פה ויכוח: אמרנו שהאדם לא יכול למכור את הדירה ולכן צריך לתת לו יותר זמן, והם טענו שהשוק התאושש.

משה גפני: אנחנו נאשר את זה היום, בעזרת השם, אבל הם טענו שהמצב כעת עוד יותר טוב ממה שהיה קודם.

משה גפני: אני חושב כמוך, אני חושב שזה נכון.

יעקב ליצמן: אדוני היושב-ראש, אני דיברתי על שיווקים מהמינהל לגבי הדירות.

יעקב ליצמן: יש לנו שם פיגור.

יעקב ליצמן: לא אשקר לכם.

ינון אזולאי: מבחינת האוצר בכלל אין קורונה, הכול טוב.

יעקב ליצמן: אני לא יודע מה מבחינת האוצר אבל תן לי להגיד לך דבר שתתפלא לשמוע: אני מאוד מאוד משבח את שר האוצר, מאוד מאוד משבח את אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: אנחנו עובדים ביחד.

משה גפני: אתה מרגיש טוב?

משה גפני: הכול בסדר?

משה גפני: ...

ינון אזולאי: אני לא מתפלא: כל השרים כך, כי הם צריכים את משרד האוצר.

יעקב ליצמן: אני מדבר איתך אחרי שגמרתי.

יעקב ליצמן: אני משבח אותם על שהם עזרו לי הרבה מאוד ובאו לקראתי בהחלט בהרבה דברים, ואולי פה ושם נפרט.

ינון אזולאי: ההצעה שלי: תשבח את יושב-ראש ועדת הכספים.

ינון אזולאי: עכשיו זה יותר רלוונטי בשבילך.

יעקב ליצמן: קודם כול, אני משבח אותו כל השנה.

יעקב ליצמן: גפני ואני ביחסים טובים אז אין לי שום בעיה.

יעקב ליצמן: שנית, אני אומר לכם את העובדה: אנחנו ביחסים טובים מאוד עם משרד האוצר, הם עזרו לי מאוד ועוזרים לי מאוד.

שלמה קרעי: אולי בגלל זה לא נשאר להם במה לעזור לנו כאן.

משה גפני: כשמשרד האוצר עוזר לו הוא עוזר גם לך.

יעקב ליצמן: אגב, נניח שכן, אז מה?

יעקב ליצמן: מה הפסדת?

יעקב ליצמן: הרי זה גם בשבילך.

יעקב ליצמן: מה זה משנה אם עוזרים לך כאן או שם?

שלמה קרעי: זה רק עניין של סדר עדיפויות, של תעדוף.

יעקב ליצמן: אגב גם זה לא נכון, אבל לא משנה.

יעקב ליצמן: הצלחנו, ברוך השם, אנחנו מצליחים.

יעקב ליצמן: אולי זה בגלל הכישורים של יאיר פינס, שהוא בוגר אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: גם במשרד הבריאות לקחתי אליי בוגר של אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: אני מכיר את יאיר פינס שנים רבות, הוא היה ממונה עליי בבריאות.

שלמה קרעי: אז זאת השיטה.

שלמה קרעי: הרב גפני, תביא לפה איזה בוגר של אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: מישהו צריך להישאר נגדם.

יעקב ליצמן: ..

יעקב ליצמן: אני מציע לכם, אולי תביאו כמה חברי כנסת שהם בוגרי אגף התקציבים.

יעקב ליצמן: ..

משה גפני: הם לא הולכים לכנסת.

משה גפני: בשביל מה ללכת לכנסת?

שלמה קרעי: הם מעדיפים להתוות את המדיניות.

יעקב ליצמן: רבותי, בואו נמשיך.

יעקב ליצמן: אני רואה בנדל"ן, האצת הבנייה וכל הדברים האלה, שבזה אנחנו נצא מהקורונה תקציבית, בהחלט אנחנו יכולים לנסות למכור דירות.

יעקב ליצמן: אני דווקא תומך בשר האוצר שהוריד את מס הרכישה.

יעקב ליצמן: פניתי אליו שיוריד את זה.

יעקב ליצמן: ביקשתי רק בפריפריה והוא הגדיל לעשות ועבר גם למרכז.

יעקב ליצמן: אני מברך אותו על כך.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה נותן דחיפה גדולה להורדת המחיר.

ישראל אייכלר: איזה מס הוא הוריד?

יעקב ליצמן: מס רכישה.

יעקב ליצמן: אני רוצה להגיד כמה דברים כלליים לפני שיאיר פינס ייכנס לתוכנית.

יעקב ליצמן: אני לא אתן להחרים שום מגזר בשיכון בעיריות או במועצות, לא החרדי, לא הערבי ולא האתיופי.

יעקב ליצמן: אקפיד על זה ביסודיות.

יוראי להב-הרצנו: וגם לא החילוני.

יעקב ליצמן: החילוני יכול ללכת לאן שהוא רוצה.

יעקב ליצמן: הבעיה היא שהחילוני לא רוצה ללכת לכול.

יעקב ליצמן: לי אין לאן ללכת, לחרדים ולערבים.

יעקב ליצמן: לא משנה.

יעקב ליצמן: החרמה לא תהיה אצלי, חד-משמעית.

ישראל אייכלר: יוראי, אתה גם מרגיש מיעוט?

יוראי להב-הרצנו: ציינו פה קבוצות אוכלוסייה אז גם החילונים הם חלק מן המדינה.

ישראל אייכלר: אמרתי פעם שכולם פה מיעוטים, גם החילונים, גם החרדים, כולם מיעוטים.

יעקב ליצמן: 80% אנחנו מנגישים לחילונים.

יעקב ליצמן: אז מה הטענה?

יעקב ליצמן: איפה הבעיה שלך?

יעקב ליצמן: למשל מה שאמרתי על דירות יד שנייה, לא אמרתי לך אם זה - - -

יוראי להב-הרצנו: הכול בסדר.

יוראי להב-הרצנו: פשוט ציינת קבוצות אוכלוסייה, אז גם זוגות צעירים חילוניים הם קבוצת אוכלוסייה שראויה להתייחסות.

יעקב ליצמן: כן, בהחלט.

יעקב ליצמן: בתוכניות שלי אני מתייחס גם אליהם, אתייחס לכולם.

יעקב ליצמן: דבר שני, אני הולך לעשות גם תוכניות מיוחדות לערבים, בנצרת ובעוד מקומות.

יעקב ליצמן: אני הולך לשבת איתם, לבדוק את המקומות שצריך, גם לחרדים, גם לערבים וגם לכל מי שצריך, גם לחילונים.

עאידה תומא סלימאן: זה אומר גם לשחרר קרקעות מן המינהל?

עאידה תומא סלימאן: בנצרת ובכל כפר ערבי אין כמעט רזרבות של אדמות.

יעקב ליצמן: התשובה היא כן, אבל אני לא בטוח שזה במקומות שאת רוצה.

יעקב ליצמן: אבל לא משנה, אני הולך לשחרר גם לערבים.

יעקב ליצמן: אצלי הערבים הם כמו כולם, אזרחים שווים.

עאידה תומא סלימאן: מבחינתי מה שתיתן להם אני אשמח.

עאידה תומא סלימאן: איפה – לא מעניין.

יעקב ליצמן: נמשיך במחיר לדירות בר השגה, במקום "מחיר למשתכן".

יעקב ליצמן: נמשיך את זה במקומות שהיה גם קודם, אבל בעיקר במקומות לא יוקרתיים.

יעקב ליצמן: בעיקר שם, אבל מה שיש כרגע אני לא אפסיק.

אלכס קושניר: כלומר מי שכבר זכה בהגרלה בפרויקטים הקיימים – ממשיכים.

יעקב ליצמן: כן, חד-משמעית.

יעקב ליצמן: הייתה לנו מלחמה לא קטנה על זה, אבל התעקשנו על הקטע הזה.

יעקב ליצמן: אני גם יושב-ראש המינהל.

יעקב ליצמן: הייתי במינהל רק פעם אחת מיד כשנבחרתי אבל אני מתכוון להיות השבוע במינהל, ביום חמישי.

יעקב ליצמן: התוכנית שלי היא לקצר את הבירוקרטיה במינהל.

אופיר כץ: בהצלחה, אדוני השר.

אופיר כץ: הצלחתך היא הצלחתנו.

ינון אזולאי: יהיה לך יותר קל לסגור את המינהל.

יעקב ליצמן: אבקש לראות את כל התיקים בכל מחוז ואדרוש שכל התיקים הפתוחים, כאשר זה לא באשמת בית משפט, כלומר זה לא בדיון משפטי, יסיימו אותם תוך שבועיים.

אלכס קושניר: יש לך מושג כמה תיקים פתוחים יש?

יעקב ליצמן: אני לא יודע, אין לי מושג.

יעקב ליצמן: בשבוע הבא, אחרי שאהיה שם, אגיד לכם.

יעקב ליצמן: אני יודע שיש הרבה תיקים פתוחים.

יעקב ליצמן: אני מתכוון לעשות לזה סוף.

משה גפני: רעיון לא רע.

שלמה קרעי: מצוין.

שלמה קרעי: אלכס, אתה יכול להמליץ לבוחרים שלך.

אלכס קושניר: זו אולי הפעם היחידה, אדוני השר, שאסכים איתך.

ישראל אייכלר: יש הרבה תיקים בדיונים משפטיים?

יעקב ליצמן: האם אתה מתכוון להגיד לי שעד עכשיו לא הסכמת איתי?

אלכס קושניר: עד עכשיו יש לי כמה שאלות.

יעקב ליצמן: שאלות, אבל הסכמת.

אלכס קושניר: בחלק מן הדברים אני פחות מסכים איתך.

אלכס קושניר: אבל כרגע אין לי עדיין את הנתונים, אני לא מבין מה גובה המענק ומה הקריטריונים.

אלכס קושניר: ברגע שהתוכנית תהיה קצת יותר מפורטת יהיה לי מה להגיד, כי אני חושב שאני יודע מה אתה חושב.

יעקב ליצמן: אלכס, אגיד לך משהו: עד עכשיו דאגתי כי חשבתי שכולם מסכימים ואז חשבתי שאני בצרות.

יעקב ליצמן: ברגע שאחד מתנגד אני יודע שזה יעבור.

שלמה קרעי: אבל קיבלת מחמאה מישראל ביתנו, אדוני השר.

שלמה קרעי: לא פשוט לקבל מהם מחמאה.

יעקב ליצמן: אז אני מוטרד.

יעקב ליצמן: זה יזיק לי.

משה גפני: אל תהיה מוטרד, זה בסדר גמור.

משה גפני: פה בוועדה הכול ענייני.

משה גפני: מה שהצגת עד עכשיו זה תוכניות טובות.

משה גפני: נראה מה יהיו הפרטים.

יעקב ליצמן: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד.

יעקב ליצמן: אני שוקל למנות נציג ערבי או דרוזי, אחד משניהם, לוועדה העליונה של משרד השיכון לגבי הדיור הציבורי.

משה גפני: היה עד עכשיו?

יעקב ליצמן: לא היה אף פעם.

משה גפני: יפה.

יעקב ליצמן: אני בטוח שתקבלו את הדברים שלי בהבנה.

יעקב ליצמן: עאידה, את בטח רוצה להגיד לי תודה רבה.

יעקב ליצמן: לא צריך.

עאידה תומא סלימאן: אני מתאפקת.

עאידה תומא סלימאן: למען האמת, טוב למנות וטוב שיהיו ערבים במוקדי קבלת החלטות, זה מצוין.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם אין דיור ציבורי באוכלוסייה הערבית איך מתכוונים ליצור דיור ציבורי ולאפשר לאנשים ליהנות מן הסיוע הזה שהמדינה נותנת?

יעקב ליצמן: אני לא רוצה להגיד שום דבר על מה שאני הולך לעשות ומה שאני יכול לעשות.

יעקב ליצמן: אחת הבעיות הגדולות בדיור הציבורי, שכל מי שנמצא בדיור הציבורי יכול לקנות את הדירה ולכן אין מלאי דירות.

יעקב ליצמן: אדם קונה את הדירה ובסוף למשרד השיכון לא נשארת אף דירה אחת לדיור הציבורי.

יעקב ליצמן: זה חורבן גדול.

עאידה תומא סלימאן: אבל למה לא משתמשים במחיר הדירה כדי לקנות משהו?

אופיר כץ: כמה נשארו?

יעקב ליצמן: אני לא יודע.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם אנשים קונים את הדירה, למה לא משתמשים בכסף כדי לקנות עוד דירות?

יעקב ליצמן: זה יוצר מצב שצריך להביא כסף מן האוצר.

יעקב ליצמן: כמה כסף אני יכול להביא מהאוצר?

יעקב ליצמן: עוד מיליון, עוד מיליון.

יעקב ליצמן: כמה אפשר להביא?

אלכס קושניר: זה תקציב משמעותי בשביל להביא כסף מן האוצר.

עאידה תומא סלימאן: אבל כל דירה שנקנית זה כסף.

עאידה תומא סלימאן: אז למה לא קונים עוד דירות?

יעקב ליצמן: אני צריך את זה לתכנון, לשיווק, לסיוע בשכר דירה.

יעקב ליצמן: יש לי מה לעשות.

יעקב ליצמן: בחודש הימים שאני בתפקיד, או בשישה שבועות שאני בתפקיד - - -

אלכס קושניר: אני רוצה להסביר לך משהו, אדוני השר.

אלכס קושניר: אתה לא צודק לגבי הנושא הזה של מכירת מלאי הדירות.

אלכס קושניר: מ-2012 עד 2018 נמכרו כ-30,000 דירות ונקנו אלפים בודדים.

אלכס קושניר: השאלה היא קודם כול, אני חושב שכדאי אולי אצלך במשרד למנות צוות חוקר לבחון לאן נעלם הכסף.

אלכס קושניר: כל ההכנסות מן הדירות האלה היו אמורות ללכת לקניית דירות נוספות.

יעקב ליצמן: לא צריך חוקר גדול.

יעקב ליצמן: אני יודע איפה הכסף.

קריאה: תספר לנו.

יעקב ליצמן: אספר לכם.

יעקב ליצמן: אני הולך לשנות את השיטה ואז תבינו.

יעקב ליצמן: תודה רבה.

מיקי לוי: אין לי שאלה אפילו אלא אני רוצה רק להפנות את תשומת ליבו של השר.

מיקי לוי: שלום אדוני השר, מה שלומך?

יעקב ליצמן: מחזיק מעמד.

מיקי לוי: אני מאחל לך רק בריאות.

מיקי לוי: אני רוצה להפנות את תשומת לבך, גם לפי המסמכים של רמ"י שהגיעו לשולחני, יש כרגע מחסור בחומרי גלם לתשתיות, לכבישים, לבניינים, ובכוונתו של רמ"י להעלות את מחיר חומרי הגלם ב-120%.

מיקי לוי: יכול מאוד להיות שמ-2006 זה עדיין אותו מחיר, אבל אם יעלו את מחיר חומרי הגלם במכה אחת הדירות יתייקרו עוד יותר מאשר אתה חושב.

מיקי לוי: אני שם את זה כפנס.

מיקי לוי: שים לב, זה הכול.

יעקב ליצמן: אני יושב-ראש מועצת המינהל.

יעקב ליצמן: ברגע שתהיה דרישה היא תגיע לשם.

ינון אזולאי: זה כבר הגיע, זה כבר יצא.

ינון אזולאי: הם ביקשו להעלות את זה ב-120%.

יעקב ליצמן: אני עוד לא ערכתי אפילו ישיבה אחת.

יעקב ליצמן: אני לא בטוח שאני כל כך תומך.

מיקי לוי: מאה אחוז, הבנתי אותך.

אופיר כץ: בנושא התוכנית והמענקים לפריפריה אני רוצה להגיד לך באמת כל הכבוד ותודה רבה, כתושב פריפריה, ששמת את הזרקור על הפריפריה ואתה מעודד, ולרוב זה ילך לזוגות צעירים, להשתקע בפריפריה.

אופיר כץ: זה צעד מבורך.

אופיר כץ: תודה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: יאיר פינס, בבקשה.

 << אורח >> יאיר פינס: יש לנו מצגת.

 << אורח >> יאיר פינס: לדעתי רוב השאלות שעלו כאן יקבלו תשובות במסגרת המצגת.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו קוראים לתוכנית שלנו "האצת הבנייה והשקעה בשוק הנדל"ן כמנוף ליציאה מהירה ממשבר הקורונה".

 << אורח >> יאיר פינס: אדוני היושב-ראש, בתחילת הדברים אמרת את הדבר הכי חשוב, שלא נחשוב שבתקופת הקורונה, בגלל שהפוקוס של הממשלה והכנסת מופנה דווקא לתחום הבריאות, נכון להזניח את תחום הדיור.

 << אורח >> יאיר פינס: מה שיקרה, אנחנו נצטרך להתמודד אחרי זה עם בעיה כפולה ומכופלת.

 << אורח >> יאיר פינס: כבר היום יש בעיה בהיצע, יש מחסור.

 << אורח >> יאיר פינס: השקף הראשון הוא מבט על שוק הדיור: ברוך השם במדינת ישראל בחומש הקרוב אנחנו מתחתנים, יולדים ילדים ואנחנו צריכים 55,000 יחידות דיור בשנה.

 << אורח >> יאיר פינס: יש תוספת משקי בית של 55,000 יחידות דיור בשנה.

 << אורח >> יאיר פינס: דווקא בנקודת הזמן הזאת אנחנו צריכים להאיץ את הבנייה ולא להגיד שבקורונה עושים דברים אחרים.

 << אורח >> יאיר פינס: למה?

 << אורח >> יאיר פינס: קודם כול, מחירי הדיור עלו בעשור האחרון.

 << אורח >> יאיר פינס: בשלוש השנים האחרונות הם קצת יציבים, אבל עדיין פוטנציאל העלייה שלהם קיים.

 << אורח >> יאיר פינס: ככל שלא נמשיך להגדיל את ההיצע מחירי הדיור יעלו, ולכן אנחנו צריכים להמשיך להגדיל את ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: השקף "עלייה כוללת בפעילות נדל"נית" מתאר את פעילות הממשלה גם בתחום התכנון וגם בתחום השיווק, של ביצוע העסקאות והתחלות הבנייה.

 << אורח >> יאיר פינס: הקו הירוק מתאר את התכנון.

 << אורח >> יאיר פינס: בנושא התכנון: הקמת הוותמ"ל והעבודה של הוועדות המחוזיות הביאו להישגים גדולים מאוד.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו נמצאים במלאי תכנוני שמאפשר לנו להגדיל את ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: אלא שכדי לייצר היצע אפקטיבי אנחנו צריכים לשווק את הקרקע ולהתחיל לבנות אותה.

 << אורח >> יאיר פינס: זה האתגר הגדול שלנו בתקופה הזאת משום שאנחנו יודעים שאנחנו עכשיו אחרי ארבע מערכות בחירות, באיזה קיפאון בקבלת החלטות, גם בחירות בשלטון המקומי בסוף 2018 ושלוש מערכות בחירות לכנסת.

 << אורח >> יאיר פינס: תוכניות החומש של תשתיות תומכות דיור התרוקנו, תוכניות החומש של בניית מוסדות ציבור חובה הסתיימו, ולכן בנקודת הזמן הזאת צריך לקבל החלטות ולהפנות משאבים לטובת האצת הבנייה.

 << אורח >> יאיר פינס: אסביר למה דווקא בנקודת הזמן הזאת השקעה בתשתיות שהן תומכות שוק הדיור יש לה יתרון גדול מאוד.

 << אורח >> יאיר פינס: כרגע אנחנו נמצאים במשבר כלכלי שנובע מן הקורונה.

 << אורח >> יאיר פינס: נכון שעכשיו משרד האוצר מפנה הרבה מאוד משאבים גם לטובת שכירים ועצמאים ולטובת האצת התשתיות, אבל דווקא בתשתיות תומכות דיור אני חושב שנקבל תשואה פי שלושה.

 << אורח >> יאיר פינס: למה?

 << אורח >> יאיר פינס: קודם כול, כשמשקיעים במחלף כניסה לשכונה חדשה נשפכים בטונים, משאיות בטון נוסעות בכביש.

 << אורח >> יאיר פינס: זה מייצר מקומות עבודה, מגדיל את הפריון, מפחית את הפקקים.

 << אורח >> יאיר פינס: אני אומר מחלף אבל זה יכול להיות מתקן לטיהור שפכים או תוכנית ניקוז.

 << אורח >> יאיר פינס: אז הדבר הראשון כשמשקיעים בתשתית תומכת דיור – זה השקעה בתשתיות, זה דבר טוב, כולם מסכימים לזה.

 << אורח >> יאיר פינס: הדבר השני, אני מחזיר אתכם לשקף הראשון על 55,000 משקי בית חדשים שנוספים לנו בכל שנה.

 << אורח >> יאיר פינס: אותה השקעה מאפשרת לנו לשווק, כי אם אין מחלף כניסה לשכונה – אין שכונה, ואם אין הרחבת מט"ש אז אין פתרון ביוב לשכונה.

 << אורח >> יאיר פינס: רק אם נשקיע את אותן השקעות נוכל להגדיל את ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: הדבר השלישי, מעבר להשקעה בתשתית, מעבר לחשיבות בהגדלת ההיצע, צריך לזכור, כל יחידת דיור שאנחנו בונים, לפי הסטטיסטיקה, היא מקום עבודה.

 << אורח >> יאיר פינס: זאת אומרת, אם עשינו מחלף כניסה לשכונה של 4,000 יחידות דיור ייצרנו 4,000 מקומות עבודה.

 << אורח >> יאיר פינס: זה לא רק פועלי הבניין בעבודות רטובות או המנופאים.

 << אורח >> יאיר פינס: זה קבלני אלומיניום, זה מיזוג אוויר, מוצרי חשמל, קרמיקה ומטבחים.

 << אורח >> יאיר פינס: זה הזמן עכשיו לייצר את מקומות העבודה, זה הזמן להשקיע בתשתיות תומכות דיור כי ההשקעה הזאת, מעבר לנגזרת הראשונה של השקעה בתשתית והגדלת היצע שאנחנו כל כך צריכים, הדבר הזה מייצר מקומות תעסוקה, מגדיל את התוצר וכולי.

 << אורח >> יאיר פינס: השקף הזה הוא תעודת זהות של ענף הבנייה והוא מקבל משנה חשיבות בתקופה הזאת.

 << אורח >> יאיר פינס: הוא מהווה כ-6.5% מהתוצר.

 << אורח >> יאיר פינס: זה אומר שכל פגיעה בו, כל הורדת רגל מן הגז פוגעת לנו בתוצר.

 << אורח >> יאיר פינס: בענף הזה מועסקים 208,000 מועסקים ישירים.

 << אורח >> יאיר פינס: יש לנו שם 100,000 עובדים זרים ופלסטינאים.

יעקב ליצמן: אגב, נבקש עוד תוספת של עובדים זרים כי אני רוצה להאיץ את הבנייה.

ניר ברקת: או הסבה יותר מסיבית בתחום הבנייה של עובדים ישראלים.

 << אורח >> יאיר פינס: הכשרות מקצועיות וכולי.

יעקב ליצמן: אתה יודע שיש מחסור.

ניר ברקת: עכשיו זו הזדמנות טובה מאוד לעשות הסבות בנושא הזה.

 << אורח >> יאיר פינס: יש עוד 165,000 מועסקים עקיפים: קבלני משנה, מיזוג אוויר, חשמל, מטבחים, מוצרי חשמל.

 << אורח >> יאיר פינס: 16% מן האשראי למגזר העסקי ניתן לענף הבנייה, וכשמסתכלים על המערכת הבנקאית, כ-25% מן האשראי שנותנת המערכת הבנקאית הוא לענף הבנייה.

 << אורח >> יאיר פינס: קרי: כל עצירה בו משבשת את כל האקו-סיסטם הזה של ענף הבנייה.

 << אורח >> יאיר פינס: היקף האשראי לענף הזה הוא 88 מיליארד שקל בשנה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מדברים על יותר מטריליון שקל מלאי של האשראי.

 << אורח >> יאיר פינס: התוכנית שלנו מבוססת על ארבעה מהלכים.

 << אורח >> יאיר פינס: המהלך הראשון – עכשיו אני אומר את זה בכותרות, ותיכף אפרט על כל אחד מהם – אנחנו רוצים להגביר את התחרותיות ולהגדיל את הכנסות המדינה באזורי הביקוש.

 << אורח >> יאיר פינס: את אותן הכנסות מדינה שנגדיל, ותיכף אסביר איך, אנחנו רוצים גם להעשיר את קופת המדינה בתקופה הזאת, זה דבר חשוב כי הכסף הזה הולך כמובן למקומות חשובים, אבל לא פחות מכך, לקחת את הכסף הזה ולהשקיע באותן תשתיות תומכות דיור, גם במרכז וגם בפריפריה, אותם מחלפים, מתקני טיהור שפכים, תוכניות ניקוז וכולי.

 << אורח >> יאיר פינס: מעבר לזה, הרגל הרביעית זה ייעול הכלים שעומדים לרשותנו בכל הקשור לפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: השר דיבר על הזווית החברתית.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו חושבים שדווקא בנקודת הזמן הזאת לא יקרה כלום אם נפנה חלק מן המשאבים, שהיו עד עכשיו באזורי ביקוש, אל הפריפריה, וכמובן עוד מעט נסביר על זה.

 << אורח >> יאיר פינס: פרט לכך, התחום הזה, על אף שנעשו בו הרבה מאוד שינויים מבניים, יש עוד הרבה מאוד דברים שאפשר לעשות וגם אותם אנחנו נמנה.

 << אורח >> יאיר פינס: הרעיון הכללי של מה שאנחנו רוצים לעשות מבחינת השיווקים, אנחנו מחלקים את מדינת ישראל לאזורי ביקוש ולאזורי פריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו רוצים להנחיל מדיניות שהיא יותר ליברלית באזורי ביקוש.

 << אורח >> יאיר פינס: קרי: בשכונות יקרות באזורי ביקוש, בחלק הצפוני של מחוז תל אביב: תל אביב, הרצליה, רמת השרון, הוד השרון, המקומות שבהם דירות ארבעה או חמישה חדרים כבר נושקות ל-3 מיליון שקל מלמטה ומלמעלה.

 << אורח >> יאיר פינס: במקומות האלה אנחנו אומרים בנקודת הזמן הזאת: לא בטוח שצריך לעשות דיור בר-השגה.

 << אורח >> יאיר פינס: זאת אומרת, משק בית שיכול להרשות לעצמו לקנות דירה בסדר גודל של 3 מיליון שקל, אם ניתן לו הנחה של 200,000 שקל לפה או לשם אנחנו לא חושבים שזה ישפיע עליו בצורה משמעותית, מצד אחד.

 << אורח >> יאיר פינס: ומצד שני, את אותן הכנסות מן הקרקע שנוכל להפיק דרך השיטה המסורתית של שיווק קרקע לכל המרבה במחיר, נפנה את אותם משאבים למקומות שבהם חסרים המשאבים.

 << אורח >> יאיר פינס: לעומת זה, במעגל השני של אזורי הביקוש, הערים של הזוגות הצעירים: ראש העין, רמלה, לוד, מודיעין, המקומות שבהם נבנות שכונות בבנייה רוויה - - -

מנסור עבאס: סח'נין, עראבה.

מנסור עבאס: תזכיר.

 << אורח >> יאיר פינס: כמובן.

 << אורח >> יאיר פינס: במקומות האלה, שיש בהם ביקוש על ידי זוגות צעירים חסרי דירה, להמשיך ולעשות תוכניות של דיור בר-השגה.

 << אורח >> יאיר פינס: תיכף נסביר איך.

ניר ברקת: הדיפרנציאליות כוללת היטלי השבחה?

ניר ברקת: אתה יודע להסיט היטלי השבחה ממקום למקום?

 << אורח >> יאיר פינס: לא.

 << אורח >> יאיר פינס: התוכנית כאן לא כוללת את זה.

 << אורח >> יאיר פינס: זה לא אומר שלא צריך לעשות את זה, אבל זה תחום שהוא בעולם התוכן של משרד הפנים, בחוק התכנון והבנייה.

 << אורח >> יאיר פינס: אתה מדבר על יצירת קרן איזון, לעשות היטל השבחה דיפרנציאלי?

ניר ברקת: למשל.

ניר ברקת: זה תואם את הקו שלך.

 << אורח >> יאיר פינס: באופן אישי אני חושב שמה שאתה מדבר עליו בהחלט מתכתב עם התפיסה שלנו, של הסטת משאבים ממרכז לפריפריה, אבל זה משרד הפנים.

שלמה קרעי: התחלה טובה.

שלמה קרעי: אולי גם שר הפנים ילך בעקבותיו של שר השיכון.

מיקי לוי: זה אחלה, אדוני המנכ"ל, אבל חסרים לך הרבה חומרי גלם, כולל מלט, כולל חצץ.

מיקי לוי: קחו את זה בחשבון.

יעקב ליצמן: נגיע לזה.

 << אורח >> יאיר פינס: מה נעשה בפריפריה?

 << אורח >> יאיר פינס: את אותם משאבים שנצליח לחסוך מן המרכז, קרי: נגדיל את ההכנסות משיווק במרכז, נסיט ברמה הרעיונית לפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: איך?

 << אורח >> יאיר פינס: ראשית, באמצעות השקעה בתשתיות בפריפריה שתומכות דיור, ושנית, באמצעות העמקה של סבסוד הפיתוח בפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מחלקים את הארץ למרכז ופריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: המרכז מחולק לשניים: אחד זה השכונות היקרות, שאנחנו עוד לא סגורים בדיוק מה המחיר למטר בנוי אבל אני מניח שאתם מבינים את הכיוון: דירות יקרות בצפון מחוז תל אביב.

 << אורח >> יאיר פינס: לשם לשווק את זה בשיטה המסורתית של כל המרבה במחיר.

 << אורח >> יאיר פינס: מי שיש לו כסף, שיגור שם.

 << אורח >> יאיר פינס: בשאר אזורי הביקוש: רמלה, לוד, מודיעין, ראש העין, יבנה והמקומות האלה להמשיך במתכונת של דיור בהישג יד.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מעריכים את הגידול בהכנסות המדינה ברמה השנתית בסדר גודל של בין 3–4 מיליארד שקל, כי אותן שכונות יקרות מכניסות לקופת המדינה הרבה מאוד כסף, ואנחנו מבקשים להסיט את המשאבים האלה לפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: השיטה שלנו בפריפריה תהיה סבסוד פיתוח תחרותי.

 << אורח >> יאיר פינס: קרי: אם היום השיטה היא שאנחנו נותנים סבסוד פיתוח לכל דירה, אנחנו נשאל את מגזר הקבלנים, את מגזר היזמים, בשביל לבנות את הפרויקט הזה כמה כסף לטובת סבסוד פיתוח הם צריכים.

 << אורח >> יאיר פינס: היזם שיגיד לנו את הסכום הנמוך ביותר, זאת אומרת הוא דורש מן המדינה סבסוד פיתוח נמוך ביותר, הוא שיבנה את הפרויקט.

אופיר כץ: מה הוא אמור לבנות?

 << אורח >> יאיר פינס: את הדירות.

אופיר כץ: והתשתיות גם?

 << אורח >> יאיר פינס: חלק מן התשתיות הן חלק מהוצאות הפיתוח, תשתיות צמודות דופן וחלק מתשתיות-העל הן חלק מהוצאות הפיתוח שאנחנו גובים מן הקבלן, זה תלוי במתחם.

 << אורח >> יאיר פינס: מי שיגיד לנו: אני רוצה כמה שפחות, זאת אומרת ידרוש את סבסוד הפיתוח הנמוך ביותר, הוא זה שיבנה את הפרויקט.

 << אורח >> יאיר פינס: אין פה קסם.

 << אורח >> יאיר פינס: ברור שבשורה התחתונה זה העמקת סבסוד הפיתוח, אבל זה בהליך הרבה יותר תחרותי.

 << אורח >> יאיר פינס: זה הקצאה של תקציבי הפיתוח שלנו בצורה יותר יעילה.

אלכס קושניר: מה עם מחיר הקרקע?

 << אורח >> יאיר פינס: מחיר הקרקע בפריפריה הוא לרוב אפס.

יעקב ליצמן: אני חייב להגיד לכם שהיום משרד השיכון עושה את הפיתוח.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה מיותר.

ישראל אייכלר: זה גם יותר יקר.

יעקב ליצמן: לא רק שזה מיותר, זה גם יקר יותר.

יעקב ליצמן: לכן החלטתי שאני הולך להעביר את זה לקבלנים, עם פיקוח של משרד השיכון.

אלכס קושניר: למה אתם מתכוונים באזורי הביקוש?

אופיר כץ: במה זה שונה היום?

משה גפני: את הפיתוח היום עושה משרד השיכון.

יעקב ליצמן: זה יביא להוזלה של הפיתוח ב-20%–30%.

אופיר כץ: אבל גם היום הוא מוציא את זה לקבלנים.

ישראל אייכלר: להוזיל את זה, פשוט מאוד.

יעקב ליצמן: אני אומר לך במפורש: להוזיל ב-20%–30%.

ישראל אייכלר: איך אתה מבטיח שה-3–4 מיליארד שקל ילכו לפיתוח דיור ולא שהאוצר ייקח את זה לכיס, כפי שהוא עשה עם 12 מיליארד שקל שהיה בכל שנה לוקח במכרזים על פי המרבה במחיר?

 << אורח >> יאיר פינס: קודם כול, בשיח שלנו עם משרד האוצר יש הבנה מלאה שבנקודת הזמן הזאת השקעה בתחום הדיור תניב את הדיווידנדים.

 << אורח >> יאיר פינס: ברמת כללי החשבונאות יש איזו חומה סינית בין הכנסות המדינה לבין הוצאות המדינה, אבל בשיח שלנו, שהוא שיח מאוד מקצועי וענייני, במשרד האוצר מבינים שככל שאנחנו נגדיל את הכנסות המדינה בגלל גישה שהיא יותר תחרותית באזורי ביקוש תהיה לנו לגיטימציה לקבל משאבים בצד התקציב לטובת זה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מציעים צעדים מאיצי בנייה שייצרו לנו מקומות תעסוקה, ייצרו צמיחה והגדלת היצע.

 << אורח >> יאיר פינס: קודם כול, אנחנו צריכים תוכנית חומש חדשה לטובת תשתיות תומכות דיור.

 << אורח >> יאיר פינס: כבר הגשנו למשרד האוצר רשימה של פרויקטים: מחלפים, הרחבת כבישים, מתקני טיהור שפכים, בסדר גודל של 11 מיליארד שקל, שצופים פני חמש שנות שיווק קדימה.

 << אורח >> יאיר פינס: תוכנית החומש של משרד החינוך בעניין בניית כיתות לימוד, נגמר בה הכסף.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו יודעים שברגע שנקבל כיתות לימוד נוספות, מוסדות ציבור חובה, ראשי הערים יוכלו לתת היתרים לקבלנים שזכו אצלנו במכרזים.

 << אורח >> יאיר פינס: מתן היתר בנייה ל-100 יחידות דיור זה 100 מקומות עבודה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מאמינים שבתקציב הקרוב יתקבל לזה פתרון.

 << אורח >> יאיר פינס: דיברנו על העמקת סבסוד הפיתוח בפריפריה, כדי שהמכרזים שלנו יצליחו בפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: השר דיבר קודם על תוספת של עובדים זרים, גם פלסטינאים וגם עובדים זרים אחרים.

 << אורח >> יאיר פינס: את הדבר הזה ברור שצריך בנקודת הזמן הזאת לעשות ברגישות.

 << אורח >> יאיר פינס: זה צריך להיות בדיוק מה שצריך ולא חס וחלילה מהלך שידיר עובדים ישראלים משוק העבודה.

 << אורח >> יאיר פינס: השר דיבר על מענקים בפריפריה לרוכשי דירות יד ראשונה ויד שנייה.

אופיר כץ: מה זה יד ראשונה?

 << אורח >> יאיר פינס: אסביר.

 << אורח >> יאיר פינס: באזורי ביקוש יש מין מכניזם שכולנו מכירים, שמשק בית גר בדירת ארבעה חדרים, לצורך העניין בכפר סבא.

 << אורח >> יאיר פינס: ברוך השם נולד עוד ילד ומנסים לשדרג לדירת קבלן של חמישה חדרים עם מרפסת.

 << אורח >> יאיר פינס: הם מוכרים את הדירה הקודמת.

 << אורח >> יאיר פינס: כוחות השוק מייצרים את המוביליות הזאת באזורי ביקוש, מה שלא קיים בפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: קשה מאוד למכור דירת יד שנייה בקומה שנייה בלי מעלית בשיכון ג' בבאר שבע או בנתיבות או בכל עיר בפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: ההצעה של שר השיכון, ההיגיון שעומד מאחוריה זה לתת איזה "פוש" למחזור העסקאות בפריפריה.

 << אורח >> יאיר פינס: לצורך העניין, משפחת כהן שיש לה שני ילדים וגרה בדירת שלושה חדרים בקומה שנייה בלי מעלית, יש לה כבר כמה מאות אלפי שקלים בשביל להשתדרג לדירת חמישה חדרים עם מרפסת.

 << אורח >> יאיר פינס: ברגע שאתה נותן מענק לדירת יד שנייה למשפחת לוי, זוג שזה עתה התחתן ויכול להרשות לעצמו דירה בחצי מיליון שקל, אתה נותן להם את המענק הזה של כמה עשרות אלפי שקלים, אתה בעצם ממריץ את כל מחזור העסקאות בפריפריה.

משה גפני: הנושא ברור.

אלכס קושניר: אבל גם למשפחת כהן, לא? היא גם קונה דירה.

 << אורח >> יאיר פינס: הרעיון הוא לייצר סט כלים, מענק דירת יד ראשונה, מענק דירת יד שנייה, הלוואות, כל הדברים האלה אך ורק לפריפריה, בשביל לעודד מגורים בפריפריה ולעודד מחזור עסקאות בפריפריה.

אופיר כץ: גם מי שקונה דירה יד שנייה מקבל מענק?

אופיר כץ: וגם משפחה שקונה דירה מקבלן מקבלת מענק?

 << אורח >> יאיר פינס: כן.

משה גפני: אני מודה לכם, אדוני המנכ"ל ואדוני השר.

משה גפני: אני רוצה לשמוע התייחסויות של חברי הכנסת ויש גם כמה אורחים שביקשו להתייחס.

יעקב ליצמן: אנחנו גם במשא ומתן להגדיל את המשכנתאות, זה נוגע גם לריביות, שני הדברים.

יעקב ליצמן: אני לא רוצה לפרט כי זה באמצע.

יעקב ליצמן: דבר שני, יש לנו תקציב לשנת 2020 ולשנת 2021.

יעקב ליצמן: אני לא יודע איך ייגמר העניין.

יעקב ליצמן: ברור שיש דברים שאני לא יכול להביא ב-2020 אבל האוצר מסכים לתת ב-2021.

יעקב ליצמן: עכשיו יש קורונה, יש כל מיני הוצאות אחרות, זה בעיה.

יעקב ליצמן: לכן לא פירטתי דברים שאני לא יכול להביא ב-2021 אבל יש כמה דברים כאלה.

משה גפני: לפני שאנחנו ממשיכים, ביקשנו מהשר לבוא, על אף שאנחנו נמצאים עדיין בתהליך.

משה גפני: הרי זו ממשלה חדשה והוא שר חדש במשרד, אנחנו עוד לא יודעים איזה תקציב יש.

משה גפני: אני שמח שהוא כאן ושהוא מציג את הדברים דווקא כשהם עדיין בוסר ונמצאים בתהליכים.

משה גפני: אני מברך אותו על כך.

משה גפני: אאפשר לכולם.

משה גפני: ינון אזולאי הצביע ראשון.

ינון אזולאי: תודה רבה לשר שבא לכאן ומשתף אותנו.

ינון אזולאי: כשאנחנו מדברים על תוכניות ייעודיות גם למגזר הערבי וגם למגזר החרדי – במגזר הערבי השאלה האם הכוונה גם לבנייה רוויה?

יעקב ליצמן: כן.

ינון אזולאי: במגזר החרדי אנחנו מדברים על פריפריה.

ינון אזולאי: לא מדברים על ערים חדשות אלא על ערים מעורבות.

יעקב ליצמן: אמרתי בהתחלת דבריי, יש לשר דרעי ולי רעיון על העיר שפיר, אבל ברור שזה לא יהיה בקדנציה שלי.

ינון אזולאי: אבל אתה תגזור את הסרט כנראה.

יעקב ליצמן: זה ייקח הרבה שנים.

יעקב ליצמן: זו עיר חדשה, זה סיפור, אבל מתכננים את זה.

ינון אזולאי: הדבר האחרון, העלה את זה חברי מיקי לוי, לגבי נושא התמלוגים, אבל מעבר לכך בעיית המחצבות.

ינון אזולאי: אני יזמתי דיון לפני שנתיים וחצי על נושא המחצבות בכלל.

ינון אזולאי: הרי כרגע יש כ-20 מחצבות.

ינון אזולאי: זה ירד מ-80 מחצבות בגלל המכרזים והגיע ל-20 מחצבות.

ינון אזולאי: היו פה אנשי רמ"י והבטיחו שייפתחו עוד מחצבות חדשות.

ינון אזולאי: אנחנו מקבלים דיווחים שבארבע השנים הקרובות יישארו רק 10 מחצבות.

ינון אזולאי: זה הביא למחסור בחומרי הגלם, ואם נצטרך לייבא את זה ממקומות אחרים, קודם כול אם אנחנו מייבאים את זה מהרשות הפלסטינאית אז זה בלי תו תקן, אנחנו לא יודעים מה יהיה, וזה פחות עובדים למדינת ישראל.

ינון אזולאי: אני יודע שיש היום שתי מחצבות שאינן פעילות, האחת שלושה חודשים והשנייה חצי שנה, שזכו במכרזים ועדיין לא פעילות.

ינון אזולאי: הייתה הבטחה שיהיו יותר ורק יפתחו יותר.

מיקי לוי: למה הן לא עובדות?

ינון אזולאי: הן לא עובדות.

ינון אזולאי: היום מעבירים דרך כביש 90 מאילת והסכנה גדולה, הכבישים נהרסים.

ינון אזולאי: השאלה מה קרה בשנתיים וחצי האלה, שהובטח פה בוועדת הכספים ולא קוים, ואיך הולכים להתגבר על כל הבירוקרטיה של רמ"י, כי אנחנו יודעים שעיקר הבירוקרטיה היא ברמ"י.

משה גפני: אני דווקא מציין לשבח את יאיר פינס, שהיה אז במינהל ועזר לנו מאוד.

משה גפני: התנהלו פה דיונים.

משה גפני: העלית את זה ואני אבקש שיאיר פינס יתייחס לעניין.

משה גפני: אלכס קושניר, בבקשה, שאלות או התייחסות.

אלכס קושניר: גם וגם.

אלכס קושניר: למען האמת אני קצת מודאג מכמה דברים.

יעקב ליצמן: עכשיו אני מודאג.

אלכס קושניר: קודם כול, אני לא יודע איפה יש היום דירות שעולות 700,000 שקל.

יעקב ליצמן: אביא לך בכל עיר בפריפריה עשר דירות כאלה.

 << אורח >> יאיר פינס: אתן לך את הנתון המדויק: יש 2,350 עסקאות של דירות בסך פחות מ-700,000 שקל בנגב ובגליל.

אופיר כץ: אני מסכים עם ההערה.

אופיר כץ: בטוח עשיתם חישוב והגעתם למספר הזה, אבל 700,000 זה הדירות בפריפריה בתוך הערים בפריפריה, זה יהיה מוגבל לאזורים מאוד מסוימים.

עאידה תומא סלימאן: זה דירת שלושה חדרים בקצה של כל עיר, קומה שלישית או רביעית בלי מזגן ובלי מעלית.

יעקב ליצמן: אתה יודע שהעלות של דירות יד שנייה היא מיליון שקל.

יעקב ליצמן: מה שאתה מדבר עליו לא עולה מיליון שקל.

אופיר כץ: אם אתה מגדיל את זה ל-800,000 – זה שווה.

יעקב ליצמן: אשמח מאוד שתבוא לשר האוצר ותתמוך בי.

אופיר כץ: ברור לי.

אלכס קושניר: אני כרגע לא אומר אם זה טוב או לא טוב.

אלכס קושניר: דבר נוסף, האם הדיפרנציאציה הזאת – אגב, לא שמענו מה קורה באזורי ביקוש מבחינת דיור בר-השגה, לא שמענו על תוכניות.

אלכס קושניר: הבנו שב"מחיר למשתכן" מה שהיה ממשיך אבל לא שמענו מה קורה עם תוכניות חדשות.

אלכס קושניר: השאלה אם זה לא מגדיל עכשיו את הפערים בין הפריפריה לבין המרכז מבחינת המחירים.

יעקב ליצמן: מגדיל תקציבים לטובת הפריפריה שתקבל יותר סיוע.

יעקב ליצמן: אני מקטין את הפער.

אלכס קושניר: כאשר אתה מגדיל פער בין פריפריה למרכז מבחינת מחיר הדירה ואתה לא נותן אפשרויות תעסוקה בפריפריה אתה מייצר ערי רפאים, זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר שני, אתה פוגע במוביליות חברתית.

אלכס קושניר: אני לא אומר שלא חשבתם על זה.

אלכס קושניר: לא ראיתי את התוכנית, זו רק הצגה ראשונה שלה, לכן אני מעלה את הנקודות.

אלכס קושניר: דבר נוסף, לא שמעתי פה התייחסות לתמ"א 38 והתחדשות עירונית.

אלכס קושניר: אני זוכר שהשרה הקודמת, יפעת שאשא-ביטון, אמרה שהיא סוגרת את תמ"א 38 ויש איזו תוכנית חדשה.

אלכס קושניר: מעניין מה הדעה שלך בנושא הזה.

אלכס קושניר: שאלה נוספת – אלא אם כן אתם חושבים שצריך להכניס פה משקיעים שקונים דירות בסיטונות – איך מונעים מהם להיכנס לשוק הזה?

אלכס קושניר: אם תאפשר להם ליהנות מן המענקים שאתה מציע אתה באמת הולך לייצר ערי רפאים.

יעקב ליצמן: אתה מכיר משקיעים?

אלכס קושניר: אני יכול לקחת אותך לחריש ושם תראה ממש עיר רפאים עומדת.

אלכס קושניר: חשוב לא לייצר משקיעים בעל כורחם, כאלה שיקנו דירה ב-700,000 שקל עם מענק וישאירו את הדירה ריקה.

אלכס קושניר: יש שם הרבה מאוד דירות ריקות בפריפריה.

אלכס קושניר: אז מה אנחנו עושים?

משה גפני: צריך להיזהר מזה.

משה גפני: עאידה תומא סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, כבוד השר, שהגעת כדי לחלוק איתנו את התוכניות.

עאידה תומא סלימאן: אני קצת שואלת את עצמי: אם הפער במצב הדיור בין האוכלוסייה הערבית ובין המדינה באופן כללי הוא כל כך גדול, לא נתקדם אם לא יהיו תוכניות מיוחדות שלוקחות בחשבון את מצב האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: כלומר התוכניות שהשר הזכיר לא יעילות לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אם לדבר על לקנות דירה – איפה ימצאו דירות כאלה בתוך הכפרים הערביים?

עאידה תומא סלימאן: איפה יקנו דירות כאלה?

עאידה תומא סלימאן: זה לא יעזור לפתרון.

עאידה תומא סלימאן: אם לא נחשוב על בנייה רוויה, שקודם כול צריך לבנות לה תשתית – אנחנו מכירים מקרים שדיברו על בנייה רוויה ולא הייתה שום תשתית שיכולה לשאת את הבנייה הזו – זה יהיה בעייתי.

עאידה תומא סלימאן: אם לא יוקצו קרקעות נוספות לכפרים הערביים תהיה בעיה לפתח.

עאידה תומא סלימאן: אני למשל גרה בעכו.

עאידה תומא סלימאן: איך יכול להיות שדווקא בעיר העתיקה, היכן שרוב האוכלוסייה הערבית נמצאת, לא נותנים משכנתאות בכלל כדי לקנות דירות בעיר העתיקה?

עאידה תומא סלימאן: זה סימן ברור מאוד לגבי מה רוצים ואיך מתכננים לעיר הזו, כלומר רק שינהרו לשם בעלי ההון ויוציאו את האוכלוסייה המוחלשת הקיימת בתוך העיר.

עאידה תומא סלימאן: למה אין בתוכנית חשיבה רצינית על הקמת עיר ערבית?

עאידה תומא סלימאן: אני לא מדברת על הגטו שרצו לבנות ליד מכר-ג'דיידה, ודיברו על זה כעיר.

עאידה תומא סלימאן: זה היה בלתי מתקבל על הדעת, אחוזי הבנייה שהיו שם.

עאידה תומא סלימאן: עוד משהו שצריך לחשוב עליו, אני לא יודעת אם זה במשרד הבינוי והשיכון, אבל ברור שבתקופת הקורונה אם לא נמצא פתרון לתשלומי הארנונה, מעבר לדחייה של שלושה חודשים - - -

יעקב ליצמן: זה לא שייך אלינו.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה לא שייך למשרד הבינוי והשיכון, אבל זה יביא למצוקה גדולה יותר.

עאידה תומא סלימאן: הרבה אנשים יאבדו את הבתים שלהם ובסופו של דבר זה יחזור אלינו.

משה גפני: אנחנו דיברנו על זה ואנחנו נמשיך לדרוש את זה בכל תוקף.

משה גפני: אני מסכים איתך, אבל זה לא נוגע לשר הבינוי והשיכון.

עאידה תומא סלימאן: חייבים לדחות את תשלומי הארנונה.

עאידה תומא סלימאן: האם יש חשיבה מיוחדת – אין לנו דיור ציבורי, אין לנו אפשרות בנייה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לעשות תוכנית מיוחדת, ולאו דווקא שנקבל את המעט ואת הפירורים של התוכניות הגדולות.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: ניר ברקת, בבקשה.

ניר ברקת: תודה שהגעת, כבוד השר.

ניר ברקת: בעת הזאת קריטי להתמקד בהסבת עובדים ישראלים.

ניר ברקת: 850,000 מובטלים – חד-משמעית יהיו לנו מספיק אנשים שיהיו מוכנים להיכנס לעבודות שלא היו מוכנים לפני.

ניר ברקת: אני הולך להגיש תוכנית מסודרת איך מסבים 100,000 עובדים, מתוכם ענף הבנייה יכול לקחת חלק ניכר.

ניר ברקת: חשוב מאוד שלא להתפתות עכשיו לחפש עובדים זרים.

ניר ברקת: גם כמעט בלתי אפשרי להביא אותם לארץ.

ניר ברקת: הדבר השני שרציתי להגיד, אהבתי מאוד את המיקוד בפריפריה.

ניר ברקת: אני חושב שהאתגר הגדול של המדינה הוא לא רק בבינוי, לא רק אצלכם, אלא למען האמת אחד האתגרים הגדולים הוא איך לייצר ביקושים בפריפריה, כאשר היום אנחנו יודעים שהתנועה היא בעיקר מן הפריפריה למרכז, לאזורי הביקוש, והאתגר הוא איך לייצר ביקושים, במקום לרוץ אחרי הביקושים כפי שהיה בעבר.

ניר ברקת: טוב אתם עושים שהולכים לפריפריה אבל תנאי הכרחי שזה יצליח הוא לא אצלכם, אלא זה איך אנחנו מייצרים ביקושים.

ניר ברקת: זה קודם כול פיתוח עסקי, לייצר מקומות עבודה.

ניר ברקת: הצגתי לראש הממשלה מודל שעבדתי עליו עם פרופ' פורטר מהרווארד, שהמפתח הוא איך לייצר ביקושים בפריפריה.

ניר ברקת: הדבר הראשון הוא תעסוקה.

ניר ברקת: הדבר השני הוא תקצוב דיפרנציאלי.

ניר ברקת: זה בהחלט עבודה שגם משרד הפנים צריך להיות מעורב בה.

ניר ברקת: הרעיון הוא שהפריפריה חייבת לקבל יותר משאבים, היא יותר ענייה וכדי להיות תחרותיים בחינוך, בפנאי ובדברים נוספים חייבים לייצר תקצוב דיפרנציאלי לשלטון המקומי.

ניר ברקת: שני הדברים הללו, אם לא נעשה אותם, עם כל הכבוד לבינוי אנשים לא יזוזו, לעולם לא יזוזו.

ניר ברקת: ברגע שאתה מייצר גם ביקושים וגם היצע, כפי שאתם מציעים, אנחנו נראה תזוזה משמעותית של אנשים לכיוון הפריפריה וזה יכול לתת פתרון הוליסטי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הרב אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: כבוד השר, הכנסת הקודמת עשתה חוק לפיצול דירות לעשירים בלבד, לישובים קהילתיים במרחבים גדולים.

ישראל אייכלר: זה הצעת חוק שאני הצעתי לפיצול דירות, כדי להציף את השוק בדירות להשכרה, שאנשים לא יצטרכו לשלם כל כך הרבה דמי שכירות.

ישראל אייכלר: מדובר באנשים שאין להם עדיין כסף לרכישת דירה.

ישראל אייכלר: הם אמרו לי שזה רעיון טוב.

ישראל אייכלר: אז קמו ראשי הערים נגד שר האוצר שתמך בזה וצמצמו את החוק רק לאנשים עשירים בישובים קהילתיים במרחבים גדולים.

ישראל אייכלר: אני שואל האם כבוד השר יכול – אני יודע את עמדתו לגבי עניין הדיור להשכרה – קודם כול להציף עשרות אלפי דירות בשוק השכירות, אם יאפשרו לאנשים מבוגרים עם דירות גדולות להקצות יחידות דיור להשכרה לזוגות צעירים בזול או לאנשים צעירים בכל הארץ.

ישראל אייכלר: זה יכול להוריד את מחיר השכירות בכל רחבי הארץ ולעזור לאלפי זוגות צעירים עד שייבנו כל אותם פרויקטים, שייקח זמן עד שייבנו.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מנסור עבאס, בבקשה.

מנסור עבאס: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להעיר.

מנסור עבאס: כבוד השר, תודה לך על הנוכחות שלך ועל הכוונות הטובות.

מנסור עבאס: קודם כול אני רוצה שנשים לב לקשר בין בעיות הקרקע וסכסוכי הקרקע, במיוחד בחברה הערבית, לבין הפשיעה הגואה בחברה שלנו.

מנסור עבאס: אזכיר שני מקרים מן החודשים האחרונים: רצח בעיר רהט על רקע סכסוכי קרקע, על מי יקנה את החלקות ששווקו שם, וגם לאחרונה רצח כפול בתוך המשפחה על רקע סכסוכי קרקע.

מנסור עבאס: כאשר יש לנו מעט קרקעות, בין קרקעות פרטיות ובין קרקעות משווקות על ידי המינהל, אנשים מסתכלים כאילו זו ההזדמנות ההיסטורית שהם צריכים לזכות בחלקה מסוימת כדי לבנות בית פה או שתי דירות שם.

מנסור עבאס: זה מגיע לרמה של פשיעה ורצח.

מנסור עבאס: אמנם זאת גם בעיה תרבותית וערכית, אבל כאשר רוצים לפתור בעיה של פשיעה ואלימות חייבים לשים לב לנושא הזה.

מנסור עבאס: הנקודה השנייה, אדוני היושב-ראש, ועד ראשי הרשויות דיווח לנו שכרגע יש 435 מיליון שקל כלואים בתחום הדיור בתוכנית 922.

מנסור עבאס: לכן הם פנו למשרד האוצר כדי להאריך את התוקף של תוכנית 922.

מנסור עבאס: הנה אנחנו גם פונים לכבוד השר.

מנסור עבאס: 922 זה תוכנית כלכלית, תוכנית חומש שמסתיימת ב-2020.

מנסור עבאס: תקציבים משמעותיים גדולים הושקעו בתחום הדיור.

מנסור עבאס: נשאר שם תקציב של 435 מיליון שקל בתחום הדיור, גם הציבורי וגם הפרטי, כדי לקדם תוכניות.

מנסור עבאס: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אעלה כמה נקודות.

משה גפני: אם אפשר ממש בקצרה.

משה גפני: אני חייב לסיים עוד מעט.

מנסור עבאס: אין ספק שאחת הבעיות של תוכנית 922, שבונים תוכנית גרנדיוזית שלא מותאמת לצרכים של החברה עצמה.

מנסור עבאס: אני כבר דיברתי על תוכנית "מחיר למשתכן".

מנסור עבאס: לכן אני מבקש מכבוד השר לקיים ישיבה שבה יהיו נוכחים גם חברי כנסת שחשוב להם הנושא אבל בעיקר ועד ראשי הרשויות ואנשים מומחים שמתעסקים בנושא הזה בחברה הערבית, כדי שברגע שאתה קובע מדיניות או רוצה לצאת בתוכניות אופרטיביות הן יהיו מותאמות לצרכים של החברה, מהתחלה לחשוב אילו חסמים נמצאים בפנינו כדי שנוכל מן ההתחלה להתגבר על החסמים ולא להיתקע שם רק עם כוונות טובות מבלי יכולת לבצע.

ינון אזולאי: לגבי תמ"א 38, אתם נותנים לזה התייחסות?

משה גפני: הם יתייחסו לזה.

משה גפני: תודה.

משה גפני: חבר הכנסת אליהו חסיד, בבקשה.

אליהו חסיד: כבוד היושב-ראש, כבוד השר, קודם כול אני מברך את השר שבא לפה להניח את התוכנית, בפרט שהוא האיש הנכון במקום הנכון באמת להתחיל לעשות את התחרות ולהגיע לדיור בר-השגה לכל זוג, בפרט בפריפריה.

אליהו חסיד: אני מבין שאתם הולכים על סבסוד של הפיתוח בפריפריה.

אליהו חסיד: אני רוצה לשאול האם התחרות שאתם נותנים היא רק על תשתיות לקבלנים, מי יציג את המחיר הכי נמוך לתשתיות, או שהתחרות בין הקבלנים היא על מי יציג את המפתח בסוף לדייר במחיר הכי נמוך?

אליהו חסיד: בסופו של דבר המטרה שלכם, וזו הבשורה הטובה שאתם מביאים כאן, היא שכל זוג צעיר יוכל ללכת לפריפריה ולהגיע למפתח, להגיע לקורת גג.

אליהו חסיד: התחרות צריכה להיות על המפתח ולא רק על הפיתוח.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תיכף ישיבו על כל הדברים שעלו.

משה גפני: עופר לוסטיג, יושב-ראש איגוד המחצבות, בבקשה.

עופר לוסטיג: קודם כול, תודה רבה, אדוני היושב-ראש וכבוד השר, על האפשרות להתבטא ולהגיד כמה דברים.

עופר לוסטיג: הקשבתי ברוב קשב אבל יש בעיה אחת.

עופר לוסטיג: הבעיה המרכזית, שהשר תלוי תלות רבה בתוכניות שלו ברשות מקרקעי ישראל.

עופר לוסטיג: רשות מקרקעי ישראל מטשטשת את עיניכם, גם של חברי הכנסת וגם של השר.

עופר לוסטיג: הרשות הזאת נכשלה בביצוע משימות גדולות שהיא לקחה על עצמה, בין השאר בתחום חומרי הגלם והמחצבות.

עופר לוסטיג: אני רוצה להפנות אתכם לדוח מבקר המדינה שיצא עכשיו, בשנת 2020.

עופר לוסטיג: הוא קובע בצורה ברורה כי תכנונן של מחצבות ושיווקן מתעכבים וכי חלק מן האמצעים המשלימים לאספקת חומרי גלם מן הכרייה והחציבה ההכרחיים טרם אושרו.

עופר לוסטיג: הוא קובע שעל מנת למנוע מחסור של ממש בחומרי חציבה, דבר שמוביל לעיכוב הפיתוח, עלייה במחיר חומרי הגלם, עלייה במחיר הבנייה וייקור יוקר המחיה - - -

משה גפני: מר לוסטיג, עם כל הכבוד, אנחנו לא צריכים אותך כדי לקרוא את דוח מבקר המדינה.

משה גפני: גם בלי מבקר המדינה אנחנו מבינים, וקיימנו על זה דיונים בעבר, שבלי חומרי גלם המחירים יעלו.

עופר לוסטיג: כבוד היושב-ראש ואדוני השר, רשות מקרקעי ישראל הובילה את משרד הבינוי והשיכון לחוסר יכולת לעמוד בתוכנית שלו עצמו.

עופר לוסטיג: אתה יודע את זה טוב ממני.

עופר לוסטיג: הוא לא יוכל לעמוד בתוכניות שהוא הציג עכשיו לחברי הכנסת.

עופר לוסטיג: בארבע השנים הקרובות נישאר עם עשר מחצבות פעילות בישראל.

עופר לוסטיג: כבר עכשיו יש מחסור בחומרי גלם.

עופר לוסטיג: רשות מקרקעי ישראל עכשיו מתכננת להעלות את התמלוגים ב-120%.

עופר לוסטיג: המשמעות של זה, אדוני השר, היא 18,000 שקל התייקרות במחירי הדירות לכל משפחה שידה אינה משגת היום, זה המשמעות.

עופר לוסטיג: המשמעות של זה היא חצי מיליון שקל לסלילה של כל קילומטר כביש, ועוד לא דיברנו על התשתיות שיאיר פינס דיבר עליהן, של המחלפים ודברים נוספים.

משה גפני: מה אתה מבקש?

עופר לוסטיג: אני מבקש שני דברים.

עופר לוסטיג: אחד, אני חושב שצריך להקים ועדת חקירה פרלמנטרית, שוועדת הכספים תדרוש את הדבר הזה, כדי לבדוק את הנושא.

משה גפני: ועדות החקירה הפרלמנטריות תפוסות עכשיו.

עופר לוסטיג: אדוני השר, בתור יושב-ראש מועצת המינהל שבסמכותו הנושא הזה, יש לעצור את העלאת התמלוגים ולהוביל לשינוי.

משה גפני: מר לוסטיג, אם אתה רוצה לדבר על המערכת הפוליטית, זה דבר טוב.

משה גפני: ועדת חקירה פרלמנטרית בעניין הזה היא גם דבר טוב.

משה גפני: אתה לא תשיג שום דבר.

משה גפני: נמצא פה השר, שהוא יושב-ראש המינהל, הוא חדש; נמצא פה המנכ"ל, שהיה במינהל בתפקידו הקודם.

משה גפני: תגיד מה אתה מבקש.

משה גפני: הם חוזרים למשרד, שישמעו מה אתה מבקש.

עופר לוסטיג: אני מבקש שני דברים.

עופר לוסטיג: ראשית, לעצור את העלאת התמלוגים הצפויה כרגע.

עופר לוסטיג: שנית, להיכנס בהוראת שעה להארכת תוקף הרשאות החציבה.

עופר לוסטיג: אחרת ניוותר בלי חומרי גלם.

משה גפני: תיכף תהיה על זה תשובה.

משה גפני: תודה רבה.

אוסאמה סעדי: יש לי ערעור בוועדת הכנסת בשעה 12.

אוסאמה סעדי: אני מבקש לומר שני דברים.

מנסור עבאס: אין סיכוי שזה יעבור.

אוסאמה סעדי: אז אני אוותר?

אוסאמה סעדי: מדובר על הקפאת הליגה הלאומית בכדורגל.

אוסאמה סעדי: זה לא שייך לכאן.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, כבוד המנכ"ל.

אוסאמה סעדי: ברכות למנכ"ל החדש, מאחלים לך בהצלחה.

אוסאמה סעדי: קראנו את המחקר של מרכז המחקר והמידע של הכנסת ושמענו את מה שאמר חברי מנסור עבאס.

אוסאמה סעדי: אנחנו מקווים לשיתוף פעולה עם כבוד השר בכל הנוגע לקידום השיכון במגזר הערבי ולפתרון בעיות הדיור והשיכון.

אוסאמה סעדי: שני דברים ספציפיים.

אוסאמה סעדי: בהיותך אחראי על רשות מקרקעי ישראל, אני לא יודע אם חבריי שאלו לפניי אבל אני חייב לשאול על עניין הבית בנחף.

אוסאמה סעדי: פנינו אליך, וגם לשר דרך העוזר והיועץ הנאמן.

אוסאמה סעדי: יש שם בית שיש עליו צו סילוק יד, זה על קרקע של המינהל מלפני 15 שנים.

אוסאמה סעדי: הוצעה קרקע חלופית.

אוסאמה סעדי: בזמנו היה הסכם עם המינהל על אפשרות של עסקת חילופין, הציעו קרקע בנחף.

אוסאמה סעדי: אני מבקש פתרון.

משה גפני: תגיש את הפרטים בגלל שהם לא מכירים את זה.

אוסאמה סעדי: הגשנו את הפרטים, מוטי בבצ'יק.

משה גפני: עם כל הכבוד למוטי בבצ'יק, נמצאים פה השר והמנכ"ל.

משה גפני: תעביר את הפרטים.

אוסאמה סעדי: יש בית בנחף ואני עכשיו שולח לך את החומר.

אוסאמה סעדי: דבר שני, בכאוכב אבו אלהיג'א, וזה גם קשור לכלל הישובים הערביים, לגבי זכאות של תושב ל"מחיר למשתכן", יש הרבה תושבים שהם לא תושבי המקום.

אוסאמה סעדי: הם הולכים למשרד הפנים, משנים כתובת ונרשמים כתושבי האזור, ואז הם באים ומבקשים לזכות.

יעקב ליצמן: זה בכל הארץ.

יעקב ליצמן: תדבר עם אריה דרעי, שלא ייתן להם להעביר כתובת.

אוסאמה סעדי: יש הצעה אחרת, כבוד השר, שיהיה אישור של המועצה המקומית או העירייה בנוסף לאישור של משרד הפנים.

משה גפני: אבל הם לא יוכלו לא לתת לו אם הוא העביר כתובת.

אוסאמה סעדי: אם הוא העביר כתובת שבוע לפני.

מוטי בבצ'יק: אדם צריך להיות רשום בכתובת במשך 14 חודשים.

משה גפני: יש בזה בעיה.

משה גפני: צריך לחשוב על פתרון מערכתי.

אוסאמה סעדי: לכן אני מעלה את זה על מנת שתמצאו לזה פתרון.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רם בן ברק בזום, בגלל שהוא בבידוד.

רם בן ברק: אני בבידוד עד 21 ביולי.

רם בן ברק: לא תאמין, אני אפילו מתגעגע אליכם כבר.

משה גפני: תהיה בריא.

רם בן ברק: אני רוצה לברך את השר על התוכנית.

רם בן ברק: טוב ששרים עושים תוכניות.

רם בן ברק: אני חושב שבתוכנית הזאת יש כמה בעיות.

רם בן ברק: דבר ראשון, חיים באשליה שבפריפריה הקרקע מחירה אפס.

רם בן ברק: זה לא כך.

רם בן ברק: תשאל את אופיר כץ שיושב על ידך כמה עולה חצי דונם או 300 מטר בעפולה ותראה שבעפולה, שהיא עיר פריפריאלית, חצי דונם עולה יותר ממיליון שקל.

רם בן ברק: במקום שאני גר בו כבר משלמים 2 מיליון שקל על חצי דונם קרקע.

יעקב ליצמן: אבל אנחנו לא מדברים על צמוד קרקע אלא רק על בנייה רוויה.

רם בן ברק: עדיין זה לא קרקע שמחירה אפס.

רם בן ברק: דבר שני שקצת לא מוצא חן בעיניי בתוכנית זה למה להעניש את מי שרוצה לגור בתל אביב?

רם בן ברק: בתל אביב המחירים ממילא יקרים, ואתם אומרים: בואו נעלה אותם עוד יותר, מה שיאפשר רק לאוליגרכים לגור בתל אביב ולא לאנשים שעבדו כל חייהם, הרוויחו כסף ביושר ומשלמים הרבה מסים ובסופו של דבר הם יכולים גם להרשות לעצמם לגור בתל אביב.

רם בן ברק: לא צריך להעלות את המחירים עד בלי די.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: השר לא דיבר על להעניש אותם.

משה גפני: השר אמר שצריך לסבסד איפה שהמחיר נמוך.

רם בן ברק: הוא דיבר על כך שיפתחו את זה למכרזים לכל המרבה במחיר, מה שיעלה מאוד מאוד את מחיר הדירות.

משה גפני: מה אתה מציע שיהיה?

רם בן ברק: תל אביב תהיה עיר של אוליגרכים.

רם בן ברק: אנחנו לא רוצים את זה.

רם בן ברק: אנחנו רוצים שתל אביב תישאר עיר נורמלית.

משה גפני: אמר המנכ"ל: בדירה שעולה 3 מיליון שקל פלוס-מינוס, הסבסוד של 200,000 שקל לא יעלה ולא יוריד, בשעה שבאופקים או בירוחם זה משמעותי מאוד.

רם בן ברק: אבל בתוכנית אמרו שיפתחו את זה למכרזים והמרבה במחיר יזכה במכרז ולא תהיה שום הגבלה.

רם בן ברק: אתה יודע: המכרז האחרון הוא הרצפה של המכרז הבא בתור וזה מעלה את המחירים עוד ועוד.

רם בן ברק: גם כך המחירים שם גבוהים מאוד.

רם בן ברק: אני מצטרף כמובן לדברים שנאמרו על המחצבות.

רם בן ברק: כאשר אתה מעלה את מחיר חומרי הגלם אתה מעלה את מחיר הבנייה והתשתיות.

רם בן ברק: דבר אחרון, אני רוצה להתייחס להקמת עיר ערבית ולהפשרת קרקעות.

רם בן ברק: אין ספק, ואני מברך את השר על כך שהוא בא לוועדה ואני ממליץ לו להרים את הכפפה וסוף-סוף אחרי 70 שנות קיום של המדינה הזאת לבנות את העיר הערבית הראשונה בישראל בצפון.

רם בן ברק: הגיע הזמן לעשות את זה.

רם בן ברק: היינו צריכים לעשות את זה מזמן.

רם בן ברק: כולם דוחקים את זה, אבל הגיע הזמן לעשות את זה.

רם בן ברק: לגבי הכפרים הערביים, ולא רק הכפרים הערביים, המינהל צריך להפשיר אדמות מדינה בשביל לאפשר בנייה רוויה בפאתי הישובים הערביים, בשביל לאפשר לזוגות הצעירים הערבים לקנות בית.

רם בן ברק: זה יוריד את הפשיעה, זה יוריד את הלחץ, זה ישנה קצת את התרבות, שכולם גרים ביחד.

רם בן ברק: זה יכול לעזור לכולנו.

רם בן ברק: חוץ מזה, יש בתוכנית כיוונים טובים של חיזוק הפריפריה, אבל כפי שאמר חבר הכנסת ברקת, אם לא יהיו תעסוקה ופרנסה לאנשים שיגורו בפריפריה הם לא יגורו בפריפריה אלא יגורו שם רק אנשים שמקבלים קצבאות, אלה שלא צריכים ללכת לעבודה, וזה יהיה לא טוב.

רם בן ברק: צריך לשים לזה לב.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תהיה בריא.

משה גפני: לפני שאתם משיבים, חיים פייגלין מהתאחדות בוני הארץ, בבקשה.

חיים פייגלין: אני קודם כול מברך את השר ואת מנכ"ל משרדו יאיר פינס.

חיים פייגלין: אני מאחל להם הצלחה רבה.

חיים פייגלין: אני רוצה להעיר כמה הערות בקשר לתוכנית.

חיים פייגלין: אני מברך כמובן על התוכנית, ההתאחדות מברכת על התוכנית, יש בה צעדים חיוביים.

חיים פייגלין: אבל אנחנו רוצים להצביע על כמה נקודות.

חיים פייגלין: האחת היא יום הכיפורים של מערכת התכנון בישראל, שמתברר אחרי שנים רבות שאנחנו טוענים את זה שמינהל התכנון עצמו מזהה עודף זכויות בנייה מאושרות למשרדים, של 250 מיליון מטר מרובע, עודף מאושר למשרדים, ועדיין הרשויות המקומיות דורשות עוד ועוד אישור של משרדים.

חיים פייגלין: כאשר יש משבר דיור כבר למעלה מעשור מאשרים עוד ועוד משרדים שלא מתממשים.

חיים פייגלין: אני מבקש שהתוכנית תתייחס גם להמרה של לפחות 70% מזכויות המשרדים שבתוקף למגורים.

חיים פייגלין: זה דבר שיפתור ויכול לתת 2 מיליון דירות, בלי צורך בתכנון נוסף, רק על ידי הפיכת הזכויות האלה למגורים ויצירת אזורים של עירוב שימושים שיהיו הרבה יותר תוססים ומבחינה עירונית הרבה יותר איכותיים.

חיים פייגלין: אגב, 250 מיליון מטר מרובע הם פי שישה ממה שמדינת ישראל צריכה עד שנת 2040 – זה דבר מופרך שחייבים לטפל בו ולהמיר אותו מיד למגורים.

חיים פייגלין: דבר נוסף, אנחנו מברכים על תעדוף הפריפריה אבל אנחנו חושבים שיש להוריד את מס הרכישה, ואני מברך גם את שר האוצר שהכריז על הורדת מס הרכישה על דירות.

חיים פייגלין: יש להוריד או לבטל לחלוטין את מס הרכישה על קרקע כדי לאפשר לנו לייצר יותר היצע של דיור כבר בטווח המידי.

חיים פייגלין: יש להציף את הארץ בשיווק קרקעות על ידי רמ"י.

חיים פייגלין: אני מפחד שכרגע ב-2020 תהיה נפילה של כ-50% בהתחלות בנייה כתוצאה מכל הנסיבות שקורות פה.

חיים פייגלין: יש לתמרץ כמובן את הדיור להשכרה ארוכת טווח על ידי שיפור החוק, שהיה אצלך בדיון, אדוני, בקדנציה הקודמת.

חיים פייגלין: יש לסיים את הדיון ולאשר את השיפורים בחוק, כך שיתמרצו את ההשכרה ארוכת הטווח.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אחרון הדוברים הוא מנחם אינטרטור, מנכ"ל תעשיית אבן וסיד בע"מ.

מנחם אינטרטור: לא אקח את זמנכם.

מנחם אינטרטור: עופר לוסטיג ייצג גם אותנו.

מנחם אינטרטור: נושא חומרי הגלם, שכולם דיברו עליו, מאוד אקוטי.

מנחם אינטרטור: אם לא נטפל בו, כל התעשייה הזאת וכל התוכניות, חוץ מלדחוף את כל השוק רק לשטחים, שרק משם יבואו חומרי הגלם, בתחומי מדינת ישראל אין עתיד.

מנחם אינטרטור: בעוד ארבע שנים נהיה תלויים באופן מוחלט בחומרי גלם מן השטחים, לתשומת לבכם.

משה גפני: תודה רבה, אני מודה לכם.

ינון אזולאי: אם השר יכול גם להתייחס: ב"מחיר למשתכן", יש מי שזכו בדירה ב"מחיר למשתכן" ועדיין לא קיבלו את הדירה.

ינון אזולאי: האם לחכות או לא לחכות?

יעקב ליצמן: אנחנו יודעים על כך וזה מטופל.

ינון אזולאי: השאלה אם כדאי להם לחכות לתוכנית שלכם או לחכות ל"מחיר למשתכן".

ינון אזולאי: מה עדיף על פי ההסתכלות שלכם?

יעקב ליצמן: אני לא יודע.

יעקב ליצמן: אני לא ממליץ על שום דבר.

ינון אזולאי: אשמח לתגובה.

משה גפני: השר, בבקשה.

יעקב ליצמן: לגבי פיצול דירות – אני בעד.

יעקב ליצמן: הבעיה לא אצלנו, היא יותר בעיריות ואצל שר הפנים.

יעקב ליצמן: אני מציע שידברו איתו על זה.

יעקב ליצמן: אני חושב שזה נכון.

יעקב ליצמן: במגזר הערבי – עאידה תומא סלימאן, לגבי עכו: תפני בכתב ואני אברר ואטפל בזה.

יעקב ליצמן: לגבי תוכניות למגזר הערבי ועיר חדשה – נשב עם אנשים מן המגזר הערבי ונבדוק איפה אפשר.

יעקב ליצמן: אני בהחלט בעד.

משה גפני: יאיר פינס, אם תוכל להתחיל במחצבות, שזה נושא שעלה פה כמה פעמים וגם העלו אותו עכשיו.

 << אורח >> יאיר פינס: אתחיל עם המחצבות.

 << אורח >> יאיר פינס: בעניין הזה צריך לחלק בין המחיר לבין ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: כמובן שיש בעיה לאומית קשה בהיצע המחצבות.

 << אורח >> יאיר פינס: תמ"א 14ב' לא נותנת את המענה.

 << אורח >> יאיר פינס: משרד האנרגיה מבחינת הממשלה הוא יזם התכנון ומוסדות התכנון במשרד הפנים צריכים להגדיל את ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: המחצבות נחשבות למה שנקרא NIMBY, אף אחד לא רוצה את זה ליד ביתו ולכן תהליכי התכנון קשים מאוד.

 << אורח >> יאיר פינס: לממשלה הקודמת הייתה תוכנית להפוך את הנושא הזה למשהו בסדר עדיפות לאומי, או לתת לוות"ל או לוותמ"ל לאשר תוכניות לכרייה וחציבה.

 << אורח >> יאיר פינס: זה דבר שצריך לעשות.

 << אורח >> יאיר פינס: אני חוזר ואומר, יזם התכנון בנוגע למחצבות הוא משרד האנרגיה והגורם המאשר הוא מוסדות התכנון.

 << אורח >> יאיר פינס: אין ספק שאם לא נתעורר עכשיו ביזמות של התכנון ובאישור התוכניות אנחנו נגיע לקטסטרופה.

 << אורח >> יאיר פינס: חייבים לעשות את זה מיד.

 << אורח >> יאיר פינס: מבחינת כל מה שקשור למשרד השיכון, רשות מקרקעי ישראל, בצד היזמות - - -

משה גפני: סליחה, לא שמעתי.

משה גפני: מה לגבי מחצבות נוספות?

 << אורח >> יאיר פינס: צריך להגדיל את ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: מאוד מאוד קשה ליזמים, שזה בעיקר משרד האנרגיה, לעשות את ה-delivery של התוכניות, מאוד מאוד קשה.

 << אורח >> יאיר פינס: תמ"א 14ב' קובעת הוראות מתאריות, היא לא קובעת הוראות מפורטות ולכן רמ"י לא יודעת לשווק קרקע בלי הוראות מפורטות.

 << אורח >> יאיר פינס: זה דבר שצריך להיות בעדיפות לאומית.

משה גפני: דיברנו על זה.

משה גפני: היית מעורב בדיונים כאן.

ינון אזולאי: הדיון מתנהל כבר שנתיים.

ינון אזולאי: כבר נאמר שייפתחו עוד.

ינון אזולאי: על סמך מה אמרתם שייפתחו?

ינון אזולאי: וגם אלה שנפתחו הן עדיין סגורות, האחת במשך חצי שנה והשנייה במשך שלושה חודשים.

ינון אזולאי: למה?

משה גפני: תנו לזה עדיפות בגלל שזה יוצר בעיה קשה מאוד.

ינון אזולאי: זה ייקר בסוף את הבנייה, או שנביא חומר גלם ללא תו תקן.

 << אורח >> יאיר פינס: מלאי השיווק שיש ברמ"י הוא מלאי מצומצם כי אין תוכניות מאושרות.

 << אורח >> יאיר פינס: יש עכשיו תוכנית לעשות מכרז תכנון-ביצוע, לתת ליזמים לתכנן תכנון מפורט ולתת לכוחות השוק לפעול, להשתמש ברוח היזמית.

ינון אזולאי: לבטל את המכרזים ולהעביר את זה להיות כפי שהיה לפני 1992, לידיים פרטיות.

 << אורח >> יאיר פינס: לא.

 << אורח >> יאיר פינס: אם אתה מדבר על להקצות בפטור, זה לאו דווקא הדבר המיטבי.

 << אורח >> יאיר פינס: אני רוצה להפריד בין התמלוג לבין ההיצע.

 << אורח >> יאיר פינס: השוק הזה הוא שוק ריכוזי מאוד.

 << אורח >> יאיר פינס: יש שחקנים מעטים בשוק הזה והם מחזיקים פטורים משנות דור אחורה, בסדר גודל של 5 שקלים לטון, כאשר מחיר השוק הוא עשרות שקלים לטון.

 << אורח >> יאיר פינס: אין איזו נוסחת קסם להקצות בצורה יעילה ושוויונית במחיר של 5 שקלים.

 << אורח >> יאיר פינס: אין פה עניין של להגדיל את הכנסות המדינה, זה לא מהווה רכיב משמעותי מאוד בהכנסות של רמ"י.

 << אורח >> יאיר פינס: מצד שני, הדרך הכי יעילה היא דרך תחרותית, ובדרך התחרותית המחירים גבוהים.

 << אורח >> יאיר פינס: לכן הדרך הנכונה היא הגדלת היצע.

 << אורח >> יאיר פינס: לכן צריכה לצאת מפה קריאה, גם למוסדות התכנון, גם למשרד האנרגיה שעושה מאמצים.

 << אורח >> יאיר פינס: צריך פה פטיש חמישה קילו.

 << אורח >> יאיר פינס: צריך להסמיך את אחד ממוסדות התכנון הארציים – ות"ל, ותמ"ל, מועצה ארצית לתכנון ובנייה – לתת הוראות מפורטות כך שהמינהל יוכל לשווק קרקע מתוכננת לטובת כרייה וחציבה.

 << אורח >> יאיר פינס: עד שלא נעשה את זה לא יהיה פתרון לדבר הזה.

משה גפני: במי זה תלוי?

 << אורח >> יאיר פינס: זה תלוי בעיקר במשרד הפנים.

משה גפני: אבל אתם המינהל.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו משווקים את הקרקע.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו לא יודעים לשווק - - -

משה גפני: הבנתי את מה שאתה אומר.

משה גפני: אבל אתם המינהל, זה מערכת שלטונית שלובה.

משה גפני: צריך לפנות לשר הפנים ולהגיד לו: הכול ייעצר.

ינון אזולאי: איפה היו במשך שנתיים?

יעקב ליצמן: אני מציע שיזמינו את שנינו לוועדה.

ינון אזולאי: אז איפה היו לפני שלוש שנים?

ינון אזולאי: לפני שנתיים כבר הובטח ואמרו שיהיה.

ינון אזולאי: אז איפה הם היו?

יעקב ליצמן: אני חדש בתפקיד, אני עולה חדש שם.

משה גפני: הוא מציע להזמין את שני השרים.

משה גפני: בסדר, אדבר איתו, נראה אם ניתן לשלב את זה.

 << אורח >> יאיר פינס: בנוגע ל"מחיר למשתכן", דיור בר-השגה – כמובן כל מה שעכשיו בצינור ימשיך.

 << אורח >> יאיר פינס: לשאלתך האם לחכות או לא לחכות: נותנים לך – תיקח, בועטים בך – תברח.

ינון אזולאי: השאלה אם עכשיו זה סוג של בעיטה או סוג של דבר לקחת, כי בינתיים רק מעכבים אותו.

 << אורח >> יאיר פינס: מנקודת מבט של הזוג הצעיר חסר הדירה זה לא משנה.

 << אורח >> יאיר פינס: אם יש עכשיו הגרלה על תוכנית לדיור בר-השגה, צריך לקחת את זה.

 << אורח >> יאיר פינס: התוכניות שלנו יהיו שיווקים, שלהערכתנו יקרו לקראת סוף השנה – עד שנתקן את החלטת המועצה, עד שנפרסם את המכרזים החדשים.

 << אורח >> יאיר פינס: שם יהיו גם הנחות באותם סדרי גודל.

 << אורח >> יאיר פינס: זאת אומרת, מבחינת הפרט לא משנה איזו תוכנית.

 << אורח >> יאיר פינס: נשאלנו על התחדשות עירונית, תמ"א 38.

 << אורח >> יאיר פינס: יש את החלטת הממשלה והשינוי המבני שמשרד האוצר פרסם.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מאוד מאוד תומכים בזה.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו מתכוונים לעשות בשנים הקרובות, אנחנו הולכים לקבל תקציב גדול מאוד ממשרד האוצר לטובת הסכמי גג להתחדשות עירונית.

 << אורח >> יאיר פינס: יעל לינדברג מטפלת בזה.

 << אורח >> יאיר פינס: מדובר על הקצאה של תקציבים גדולים מאוד לשלטון המקומי לטובת תמריצים שיאפשרו להם לעשות התחדשות עירונית.

ינון אזולאי: בפריפריה היום לא משתלם לקבלנים לבנות על פי תמ"א 38.

ינון אזולאי: השאלה אם אתם תהפכו את זה למשתלם.

 << אורח >> יאיר פינס: התחדשות עירונית בפריפריה דורשת תקציב מדינה, היא דורשת יותר משאבי מדינה, תקציב מדינה וקרקע משלימה, כי ערכי הקרקע לא יודעים לתרום שם.

 << אורח >> יאיר פינס: אנחנו עובדים על תוכניות.

 << אורח >> יאיר פינס: זה מה שהוגדר לנו על ידי השר.

מנסור עבאס: חבר הכנסת גפני ואדוני השר, חבר הכנסת אוסאמה סעדי העלה מקרה פרטי בנחף.

מנסור עבאס: יש הרבה מקרים של אנשים שבנו על קרקע של המינהל, ועכשיו יש צווים.

יעקב ליצמן: אל תעדכנו אותי עכשיו בכל הצרות.

יעקב ליצמן: תן לי להיכנס למשרד לאט-לאט.

משה גפני: זה נושא חדש לגמרי.

משה גפני: בסדר, הם פה.

מנסור עבאס: איש שיש לו רפת כבר 30 שנים, מ-1982, ויש לו אישורי בנייה, והיום גילו שיש שני מטרים בקצה של הרפת שהם בתוך קרקע המינהל.

מנסור עבאס: במקרים כאלה עדיף להגיע להסכם, או להחכיר את הקרקע, או למכור אותה, או להחליף, במקום לאיים על משק בית.

משה גפני: מאה אחוז, תודה רבה.

משה גפני: אדוני השר, אני מודה לך על הדיון המעניין מאוד, שהיית פה והבאת את הדברים.

משה גפני: אני מודה לך אדוני המנכ"ל.

משה גפני: נושא הדיור הוא נושא קריטי בחברה הישראלית בכלל, וגם בדברים שנגעתם בהם: הנושא של ישובים מעורבים, הנושא של מרכז ופריפריה וכל מה שנלווה לעניין הזה.

משה גפני: זה הולך להיות לא קל בגלל שאתם אנשים פעילים ואתם תקדמו את הדברים האלה ולכן הנושא הזה מעניין מאוד.

משה גפני: לצערנו הרב – אנחנו מתפללים שזה ייגמר – הקורונה תופסת את מלוא תשומת הלב.

משה גפני: במציאות הזאת אנחנו מתפללים שזה ייגמר מהר ואז, כפי שנאמר על ידכם קודם, אנחנו נגיע לפריפריה ואנחנו נעמוד בידיים ריקות כי לא נעשה דבר.

משה גפני: לכן חשובה מאוד העשייה שלכם.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיונים האלה.

משה גפני: אני מודה לכם על ההשתתפות, אדוני השר, תודה רבה, ושיהיה בהצלחה.