ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 35, 2020-07-27 11:15

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת, 27 ביולי, 2020, ו' באב, התש"פ.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום – המשבר בענף היהלומים, ואני מוסיף את המילה: הגדול.

יעקב מרגי: המשבר הגדול.

יעקב מרגי: הבורסה ליהלומים חווה את המשבר הקשה בתולדותיה.

יעקב מרגי: הפעילות משותקת כמעט לחלוטין, ואני מצטט ממה שנכתב, חלק מהדברים נכתבו על ידי העיתונאית נורית זומר מ "ידיעות אחרונות".

יעקב מרגי: הפעילות משותקת כמעט לחלוטין בגלל הקורונה והירידה החדה בביקושים.

יעקב מרגי: היינו רגילים לחשוב, וגדלנו על השלט הענק בחזית בניין הבורסה – "ענף הייצוא מספר 1".

יעקב מרגי: זוכרים את השלט הזה?

קריאות: בוודאי.

יעקב מרגי: הוא עדיין קיים שם?

קריאה: כן.

יעקב מרגי: ענף הייצוא מספר 1 בישראל חווה היום ירידה של כ-80% בביקושים, בייצוא יהלומים מלוטשים, במסחר הפנימי בין החברים – ה-issue של הבורסה נמחק כמעט לחלוטין.

יעקב מרגי: במסמך שהגיע אלי מנשיא הבורסה, שנמצא אתנו, נאמר שקיימת סכנה אמיתית להמשך קיומו של הענף.

יעקב מרגי: זו הסיבה שאנחנו מקיימים את הדיון.

יעקב מרגי: הקורונה לא פסחה על אף אחד.

יעקב מרגי: קשיים יש לכולם, וגם אחרי התערבות יהיו קשיים.

יעקב מרגי: אבל ברגע שיש כשל כזה גדול שענף יכול להימחק לגמרי, במיוחד ענף שהיה מוביל בייצוא, אני חושב שכאן המקום להתערבות, כאן המקום לומר למדינה לעשות משהו.

יעקב מרגי: במצב שכזה נזעקנו ואנו מקיימים היום דיון כדי להבהיר לממשלה שזה אינטרס מרכזי שלה, להתערב ולסייע לענף, לספק לו את הביטחונות והערבויות והמענקים הנדרשים, מעבר למבחן הכללי של התוכנית הכלכלית, כפי שעשינו, לדוגמה, בחוק התעופה, כפי שוועדת הכספים מתייחסת נקודתית בימים אלו לענפים כאלה ואחרים.

יעקב מרגי: אני אוסיף ואומר שהרציונל הוא כזה: בכל אחד מהסקטורים שנגענו הוועדה התחילה לגעת בענפים מסוימים נקודתית.

יעקב מרגי: במסע הזה בשבועות האחרונים דיברנו על אותם עקרונות והם נכונים גם לענף היהלומים.

יעקב מרגי: איזון בין ההבנה של האזרחים כי המשבר יכאב לכולם, לבין ההבנה שעל המדינה לקחת אחריות ולא להיות פסיבית.

יעקב מרגי: האופק צריך להיות, הפתרונות צריכים לחשוב על היום שאחרי, לנצל את המשבר כדי לבנות מנועי צמיחה לכל סקטור.

יעקב מרגי: ולסיום, האמפתיה והיחס של הממשלה כלפי עסקים צריך להיות יחס של כבוד, לא יחס של חשדנות.

יעקב מרגי: לא להסתכל על כל סקטור כאילו הוא מנצל את המצב המשברי אלא לראות איך במצב המשברי חושבים מחוץ לקופסה כדי שיהיה מה לעשות אחרי המשבר.

יעקב מרגי: אני חושב שעל רגל אחת נגעתי בדברים ואשמח לשמוע את נשיא הבורסה ולאחר מכן נשמע את משרד הכלכלה, אורחים נוספים וחברי כנסת.

יעקב מרגי: בבקשה, אדוני.

יורם דבש: נמצא אתי גם יו"ר מכון היהלומים, בועז מולדבסקי.

בועז מולדבסקי: אני אתן הסבר קצר – מכון היהלומים זו חברה ממשלתית מעורבת שמורכבת מנציגי ענף היהלומים, נציגי ממשלה, משרד הכלכלה ונציגי הבנקים וההסתדרות.

בועז מולדבסקי: זאת אומרת, כל מי שקשור לתעשייה חבר בה.

יורם דבש: קודם כל אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על הדיון, על תשומת הלב ועל הרצון, ובעזרת ה' גם נמצא מפה עם תוצאות.

יורם דבש: תודה רבה גם לחברי הכנסת שהגיעו.

יורם דבש: אני רוצה כמה מילים על הענף, ברשותך.

יורם דבש: ענף היהלומים בישראל הוא בן 83 שנה.

יורם דבש: לא מזמן חגגנו 83 שנה, עוד לפני קום המדינה.

יורם דבש: בשנה בינונית, שנה חלשה אנחנו עושים ייצוא למדינת ישראל קרוב ל-20 מיליארד שקל.

יורם דבש: בבורסה, אדוני היושב-ראש, חיים בקהילה מאות חרדים, מאות חברות בורסה.

יורם דבש: הקהילה חיה בהרמוניה ועובדת בצורה מאוד יפה וצמודה.

יורם דבש: הבורסה הישראלית היא בורסה מובילה ברמה עולמית, מבין ארבע הבורסות המובילות בעולם.

יורם דבש: ממש ככה, מובילה ברמה בינלאומית.

יורם דבש: בכל מקום שאנחנו הולכים – אנחנו מגיעים לסין, לארצות הברית, יש המון המון כבוד ליהלום הישראלי.

יורם דבש: היהלום הישראלי הוא בהחלט מותג.

יורם דבש: אני רוצה לספר לך ולוועדה שלפני שלושה חודשים אני נבחרתי לנשיא הפדרציה העולמית של ענף היהלומים ל-24 בורסות, לנשיא שלהם, ולא נבחרתי רק בגללי אלא בעיקר בתור ישראלי, בתור תעודת כבוד לבורסה הישראלית.

יורם דבש: בשנים האחרונות ענף היהלומים עשה שינוי מאוד מאוד משמעותי.

יורם דבש: לקחנו עלינו גזירות קשות.

יורם דבש: עבדנו בשיטת מיסוי מסוימת במשך 45 שנה, שינינו אותה וזה לא היה קל.

יורם דבש: היו דור 2, 3 – מי כמוך, כבוד היושב-ראש יודע שלשנות מנטליות, לשנות דרך מחשבה - - -

יעקב מרגי: שילמו מחירים כבדים.

יורם דבש: מחירים כבדים.

יורם דבש: שינינו, לקחנו על עצמנו את העול ולקחנו אותו באהבה בשביל ללכת בנתיב אחד עם מדינת ישראל.

יורם דבש: לצערי אנחנו מתמודדים עם אומות עצומות, כמו סין והודו, אומות שכל אומה היא של מיליארד וחצי, ולא רק זאת, אלא שהם מקבלים תמיכה מהממשלה, מקבלים פרגון, מקבלים הקלות.

יורם דבש: אני רוצה לספר לאדוני שבשיא המשבר ב-2008 אשראי ענף היהלומים בארץ היה קרוב ל-3 מיליארד דולר ובהודו הגדולה הוא היה 4 מיליארד.

יורם דבש: הבנקים ההודים, ממשלת הודו עודדה את הענף.

יורם דבש: זה ענף עתיר הון, מעסיק הרבה עובדים, יש לו הרבה עסקים קטנים סביבו – ודחפה לענף הזה במשבר של 2008 עוד 12-10 מיליארד דולר.

יורם דבש: הם זינקו ל-16 מליארד דולר ואנחנו הצטמקנו היום לפחות ממיליארד.

יורם דבש: איך אפשר להתחרות כאשר שם הממשלה מפרגנת ועוזרת?

יורם דבש: סע לסין, אם תיכנס לבורסה – היא העתק של הבורסה שלנו.

יורם דבש: סין, האומה הגדולה, באה אלינו, לקחה את התוכניות, עשתה בדיוק את אותה בורסה.

יורם דבש: למדו מאתנו.

יורם דבש: והיום הם משיגים אותנו כי בתוך סין, בתוך הבורסה נותנים להם אזור סחר חופשי.

יורם דבש: הממשלה הסינית שהיא קומוניסטית בתפיסה שלה, מאפשרת להם הקלות שאנחנו היום מבקשים ונלחמים עליהם.

יורם דבש: הייתה ועדה בין משרדית של משרד הכלכלה שמאוד פרגנה לנו.

יורם דבש: קבעו סדר גודל של 15 מיליון שח.

יורם דבש: קיבלנו הקלות לענף, לא הקלות בכספים לפרסומים, וכו'.

יורם דבש: לא הייתה ממשלה בשנה שעברה, הייתה שנת בחירות.

יורם דבש: עד היום קיבלנו 2.5 מיליון שח.

יורם דבש: זה כסף זעום.

יורם דבש: גם ה-15, בשביל ענף שעושה 18 מיליארד דולר.

יורם דבש: אני חושב שהגיע הזמן לשבור את הדימוי של היהלומנים.

יורם דבש: זה נכון, יש 7,12 שהם אולי עשירים, אולי מהמאיון העליון, אבל יש לנו הרבה פקידים ופקידות וממיינים ולוטשים ומנקדים ויהלומנים קטנים, ועסקים בינוניים.

יורם דבש: יש לנו כמו עם ישראל – יש לנו מהכל.

יעקב מרגי: כמה סך הכל עובדים יש?

יורם דבש: 15,000 משפחות עדיין מתפרנסות.

יורם דבש: לצערי רובם היום בחל"ת.

יורם דבש: אנחנו צריכים פתרון נקודתי לענף היהלומים, אדוני, יושב-ראש הוועדה.

יעקב מרגי: והוא?

יורם דבש: באותה מידה שעשו בהודו – ואני לא מתכוון לסכומים שם, שהממשלה תקציב מיליארד שקל בערבות מדינה לבנקים, שיתנו רשת ביטחון.

יורם דבש: הם לא יפסידו – כי היהלומנים הם אמינים.

יורם דבש: המילה שלהם היא מילה.

יורם דבש: גם היום אין כמעט פשיטות רגל, אין כמעט הסתבכויות.

יורם דבש: פה ושם לעומת המחזורים זה כמעט כלום, אבל אנחנו צריכים את הכוח.

יורם דבש: אתה נכנס בהודו למשרד של 2 על 2 – הוא מוציא לך 100 מיליון דולר יהלומים.

יורם דבש: העיניים שלך בוכות.

יורם דבש: איפה אתה יכול להתמודד?

יורם דבש: תנו לנו קווי אשראי, בערבות מדינה.

יורם דבש: הפתרון שמתאים למסעדות לא מתאים ליהלומנים.

יורם דבש: צריך פתרון שמשרד האוצר, אגף התקציבים ייתן פתרונות יעודיים לנו.

יורם דבש: נוכל להחזיר את העובדים, נוכל לפתח עוד עסקים, עסקים קטנים.

יורם דבש: אנחנו יכולים ללכת קדימה ולהביא הרבה פרנסה, ולשלם מסים במדינה.

יורם דבש: אנחנו יכולים להציל אלפי משרות קטנות.

יורם דבש: זה הדבר העיקרי הראשון.

יורם דבש: הדבר השני, אנחנו בדיבורים עם משרד הכלכלה.

יורם דבש: יש לנו שיתוף פעולה מצוין עם המשנה למנכ"ל הכלכלה ועם המפקח על היהלומים, אנשים נהדרים שמבינים כלכלה ומנסים לעזור לענף.

יורם דבש: אבל זה יותר רחב.

יורם דבש: אנחנו צריכים שממשלת ישראל תעביר שבבורסה נוכל להקים אזור סחר בינלאומי שקיים גם בשוויץ – מדינה נאורה, קיים גם בסין.

יעקב מרגי: לטובת המאזינים והצופים, וכל מי שלא מבין: מה יקנה לך אזור סחר חופשי?

יורם דבש: מה שיקנה לי – אפשרות להביא חברות ענק מכל העולם.

יורם דבש: מעריכים אותנו, אוהבים אותנו, המשטר פה דמוקרטי, יש מזג אוויר טוב.

יורם דבש: יבואו חברות ענק מכל העולם, והן מחכות לזה.

יורם דבש: יעשו פה עסקים, יש לנו עבודה כלכלית רצינית מאוד שמראה שמהעסקים שהם יעשו הנפולת ליהלומנים בארץ תכנסי רק ממסים קרוב למיליארד שח בשנה, מעבר למיסוי שאנחנו משלמים.

יעקב מרגי: ולטעמך – מדוע זה לא נעשה?

יורם דבש: אני חושב שחוסר פתיחות, חוסר הבנה בכלכלה - - -

קריאה: בגלל הקורונה?

קריאות: - - -

לאה ורון: מה המשמעות של אזור סחר חופשי?

לאה ורון: מה היתרונות שלו לכם, ומה החסרונות?

יורם דבש: היתרונות – אני אגיד כך: מדינת ישראל, להבדיל מאזורים אחרים, לא צריכה להשקיע כלום.

יורם דבש: את הפיקוח משרד הכלכלה בונה – מבחינתנו שיעשה את הפיקוח הכי קשוח, הכי חריף, אנחנו נשמח.

יורם דבש: חברות מחו"ל יבואו לפה, יעשו עסקים, לא ישלמו מסים.

יורם דבש: יהיה כדאי להם לבוא.

יורם דבש: יש פה דמוקרטיה.

יורם דבש: הם אוהבים את תל אביב, אוהבים את האקלים, אוהבים את היהלומנים.

יעקב מרגי: הם יהיו פטורים ממס ואתם לא?

יורם דבש: אנחנו לא.

יורם דבש: אני לא מבקש בשבילנו.

יורם דבש: אבל מהנפולת – ברגע שהם יבואו, יפתחו משרד, ייקחו עובדים, ייקחו מלון, יאכלו במסעדות – מדינת ישראל תיהנה.

יורם דבש: יש לנו עבודה כלכלית רצינית שממש ייכנסו למדינת ישראל קרוב למיליארד שקל.

יורם דבש: אין פה השקעה של המדינה, רק פתיחות מחשבתית, וזה win-win.

יורם דבש: נוכל לחזור ולהעסיק עשרות אלפי עובדים, בעזרת ה'.

יורם דבש: וזה קיים בשוויץ, מדינה לגיטימית, מדינה שומרת חוק, וגם בסין.

יורם דבש: לא מבקשים כסף.

יורם דבש: באנו עם הבעיה, באנו גם עם הפתרון.

יורם דבש: זה ממש פרויקט לאומי, ובאמת אני אומר:

יורם דבש: אנחנו סובלים ממשבר קשה בשנים האחרונות, אבל בקורונה, אין טיסות.

יורם דבש: כל העסק שלנו בנוי על טיסות.

יורם דבש: עוד מילה, ברשותך.

יורם דבש: בארצות הברית יש להם שוק מקומי ענק.

יורם דבש: בהודו – אומה עצומה, יש להם שוק מקומי.

יורם דבש: לנו אין שוק מקומי, הוא קטן.

יורם דבש: לכן אנחנו צריכים את השווקים שבחוץ.

יורם דבש: לא יכולים לטוס, הירידה היא של 80%, אדוני.

יורם דבש: איך אפשר לקיים עסק כלכלי כשיש ירידה של 80%?

יורם דבש: אנחנו התחלנו את המשבר – סין זה קהל גדול שלנו, בתחילת ינואר, ועדיין לא יצאנו ממנו.

יורם דבש: אני לא מתחרה, לא במסעדנים, לא במלונאים.

יורם דבש: כולם עם ישראל, כולם טובים.

יעקב מרגי: הפתרון צריך להיות ייחודי.

יורם דבש: אמת.

יורם דבש: פתרון ייחודי ואפשרי.

יורם דבש: לא רוצים כסף.

יורם דבש: רוצים את זה, וערבויות ליהלומנים להלוואות משמעותיות.

יעקב מרגי: בדרך כלל ההלוואות ליהלומנים הן קצרות מועד, נכון?

יעקב מרגי: פרק עסקה, אני מדבר.

יורם דבש: לא, בדרך כלל הבנק נותן קו אשראי.

יורם דבש: אתה משתמש - - -

יעקב מרגי: זה מתגלגל בפיקים.

יורם דבש: זה עובד על פיקים, כן.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה.

יעקב מרגי: אם הכל טוב, למה זה לא קורה?

נעמה קאופמן פס: אז אולי נחדד כמה דברים.

נעמה קאופמן פס: אני משנה למנכ"ל במשרד הכלכלה והתעשייה.

נעמה קאופמן פס: המפקח על היהלומנים נמצא כאן, סמנכ"ל במשרד- אופיר גור.

נעמה קאופמן פס: אני רוצה להגיד שבכלל, התפיסה שלנו במשרד היא ביחד עם פיקוח ופיתוח.

נעמה קאופמן פס: אנחנו תמיד עוסקים גם בפיקוח וגם בפיתוח הענף, נותנים הקלות רגולציה משמעותיות, גם סביב הקורונה וגם לפני הקורונה.

נעמה קאופמן פס: אנחנו כן מסתכלים איך אנחנו מפתחים את הענף, ונשיא הבורסה גם התייחס לדבר הזה.

נעמה קאופמן פס: אני חושבת שהענף עשה כמה תהליכים מאוד משמעותיים.

נעמה קאופמן פס: הראשון זה התהליך של השומה לפי מיטב שפיטה וכל התהליך של דיווח חשבונאי תקין, והתהליך השני שהוא מאוד משמעותי, גם מול הבנקים זה הנושא של פיקוח כנגד הלבנות הון, תהליך שהמשרד שלנו התגייס אליו ביחד עם הרשות לאיסור הלבנת הון, ובעצם אנחנו מוודאים שאין חלילה הלבנות הון בענף.

נעמה קאופמן פס: אני חושבת ששני התהליכים האלה הם תהליכים מאוד משמעותיים, שכן הם מסובבים משהו בתפיסה של הבנקאות שרואה בענף היום ענף שמדווח, ענף שמתנהל כדין, ענף שיש בו פעילות ענפה ומפוקחת.

נעמה קאופמן פס: בנושא של אשראי – יש היום לקרן בערבות מדינה מסלולים שפתחנו במיוחד ליהלומנים.

נעמה קאופמן פס: כמובן תמיד צריך לעבוד מול הבנקים ולקבל אישור מהבנקים.

נעמה קאופמן פס: יש היום קרן בערבות מדינה, היא נותנת הלוואות, היא יכולה לתת הלוואות, ואפילו פתחנו מסלולים ייחודיים בריבית דולרית ובכל מיני היבטים כאלה.

נעמה קאופמן פס: אני רק רוצה להתייחס לעניין האזור הסחר החופשי – זה נושא שהובא לפתחנו ממש לאחרונה.

נעמה קאופמן פס: זה לא שהוא לא התפתח, הוא רק בתחילת הטיפול שלו.

נעמה קאופמן פס: הוא הובא תוך כדי הקורונה - --

יעקב מרגי: אין לכם כוונה לקדם את זה?

נעמה קאופמן פס: אז אנחנו עכשיו מתחילים לקיים את הישיבות.

נעמה קאופמן פס: הייתי בישיבה ברשות המסים, ראשונית ביותר.

נעמה קאופמן פס: הנושא הזה בטיפול, הוא בלמידה.

נעמה קאופמן פס: עוד לא למדו אותו כל הגורמים המעורבים.

נעמה קאופמן פס: זה ממש בהתחלה.

נעמה קאופמן פס: להגיד שהוא לא הולך, חלילה, אני חושבת שזו לא התפיסה הנכונה, אלא – הוא נושא שעכשיו מטפלים בו, לומדים אותו.

נעמה קאופמן פס: רק תיקנו היבטים מקצועיים כדי להבין מה המשמעויות של זה.

נעמה קאופמן פס: זה ממש משהו שהתחיל לאחרונה, ואנחנו עובדים לבחון אותו יחד עם מי שנוגע בדבר – רשות המסים, כאן, יש היבטים, ושותפים נוספים.

נעמה קאופמן פס: אנחנו תמיד, כמשרד, נרצה לפתח ולקדם ענף ולעשות את זה ביחד בדרכים הנכונות.

נעמה קאופמן פס: אנחנו ממש בהתחלה.

 << אורח >> אופיר גור: אני המפקח על היהלומים במשרד הכלכלה והתעשייה.

 << אורח >> אופיר גור: יורם דבש הציג את המצב להלכה כמו שהוא, הירידה בסחר היהלומים ובעיקר בייצוא היהלומים היא ירידה עצומה, משמעותית.

 << אורח >> אופיר גור: 2020 – החצי הראשון של השנה היא קטסטרופלית.

 << אורח >> אופיר גור: חשוב רק גם להדגיש שזה לא רק הנושא של הקורונה.

 << אורח >> אופיר גור: אם אני מסתכל על העשור האחרון – הוא היה רע מאוד לתעשיית היהלומים.

 << אורח >> אופיר גור: דווקא קיווינו ש-2020 תהיה שנה יותר טובה ואז הגיעה הקורונה ובעצם שמה לאיל את כל התקוות שלנו.

 << אורח >> אופיר גור: אנחנו בכל מה שקשור לפיקוח מנסים לתת את ההקלות ליהלומנים ונתנו להם הקלות רגולטוריות, גם כדי שלא ירגישו מעבר לנושא האובייקטיבי של הירידות בביקושים והיעדר טיסות – שלא ירגישו יותר מדי רגולציה, אבל גם נכון מה שיורם דבש אומר – חייבים למצוא פתרונות אחרים, מחוץ לקופסה, שעוד לא ניסינו.

 << אורח >> אופיר גור: תעשיית היהלומים היא תעשיית דגל.

 << אורח >> אופיר גור: בשנים הטובות זה היה אחוז דו ספרתי מייצוא הסחורות הישראלי.

 << אורח >> אופיר גור: אנחנו חייבים לעזור - - -

יעקב מרגי: ולכן - - - זה אזור סחר.

 << אורח >> אופיר גור: בהחלט.

 << אורח >> אופיר גור: ולכן, על פניו הרעיון נשמע לנו מאוד מאוד חיובי, ואנחנו מגיעים לרעיון הזה בגישה חיובית.

 << אורח >> אופיר גור: אנחנו כמובן לא יכולים להחליט לבדנו על אזור סחר חופשי.

 << אורח >> אופיר גור: יש פה כל מיני stakeholders, בין היתר – רשות המסים, ויכול להיות שגם גורמים אחרים, הרשות לאיסור הלבנת הון כמו שנעמה אמרה.

 << אורח >> אופיר גור: היתה לנו פגישה ברשות המסים בתחילת יוני.

 << אורח >> אופיר גור: אני חושב שגילינו גם מהצד השני איזושהי נכונות חיובית לקראת הדבר הזה, והכוונה היא עוד במהלך החודש הקרוב להתחיל לכנס ישיבות עבודה ראשונית בשביל לקדם את הרעיון.

 << אורח >> אופיר גור: ברור לנו שאי אפשר לחכות עם זה יותר מדי זמן.

 << אורח >> אופיר גור: המשבר הוא עכשיו, המשבר הוא כאן, צריך לתת פתרון מהיר, ועל פניו זה נראה בהחלט כיוון חיובי.

יעקב מרגי: יש קרן הלוואות בערבות מדינה, נכון?

יעקב מרגי: אתם מנצלים אותה?

יורם דבש: אנחנו לטעמי לא מנצלים אותה מספיק.

יורם דבש: הקרן בנויה, והיא חיובית, ונעמה צודקת – זו אחת התוצאות של הוועדה.

יורם דבש: היא לא ממש מתאימה ל DNA של היהלומן.

יורם דבש: אני לא אומר שהקרן לא טובה, ולא שיהלומן לא טוב.

יורם דבש: לפעמים שני טובים, אבל ענף היהלומים מתנהל בפיקים.

יורם דבש: בן אדם יכול להיות במינוס ב-10 לחודש, ובפלוס ב-20, והקרן נותנת הלוואות קבועות לטווחים ארוכים.

יעקב מרגי: צריך להתאים אותה.

יורם דבש: נכון.

יורם דבש: צריך להתאים אותה ואז יהיה ניצול מרבי שלה.

יעקב מרגי: אתה יודע, הדבר הכי קל זה לעבוד בפס רחב, אותו הדבר לכולם.

יעקב מרגי: הגיע הזמן לשנות את התפיסה הזאת.

אליהו חסיד: כבוד היושב-ראש, אני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מבורך.

אליהו חסיד: אני חושב שענף היהלומים זה אחד הענפים שמאגדים בתוכו את כל המגזרים שעובדים שם, והיו שנים טובות, כמו שאמר כאן כבודו, שנים שמדינת ישראל התברכה באחד המקומות הטובים בענף היהלומים.

אליהו חסיד: בשנים האחרונות אנחנו רואים פה, באמת, ירידה.

אליהו חסיד: אני חושב שלפני שהולכים לקרן סחר שזה דבר שצריך לטפל בו, כמו שדיברו פה, וזה דבר ארוך יותר – המדינה צריכה להקצות עכשיו - - -סביבי יש עכשיו אנשים שאני מכיר ויש פניות מציבור שעובד בענף היהלומים, שטוען שהגיע לפת לחם.

אליהו חסיד: זה ענף שידענו תמיד שזה אנשים שעובדים ומרוויחים ומשתכרים.

אליהו חסיד: הם הגיעו לפת לחם, שאין להם – אם זה יהלומנים, מלטשים, פקידים – ציבור שלם שיצא לחל"ת ומחפש היום לחם לאכול.

אליהו חסיד: צריך דבר ראשון לעשות את ערבות המדינה, שתהיה.

אליהו חסיד: אם בהודו נתנו במשך השנים האחרונות 50 מיליארד, במדינת ישראל צריך להיות לפחות, שמשהו, כעת, בפרט לאור הקורונה, המצב הקשה – צריך להתייחס אליהם כמשהו ייחודי, לא כמו כל התוכנית הכלכלית.

אליהו חסיד: להתייחס אליהם כמשהו ייחודי, להקצות להם לפחות מיליארד שיוכלו להתרומם.

אליהו חסיד: לפני שייגשו לתוכניות ארוכות, כמו קרן סחר – שצריכים לעסוק בזה ולפעול בזה, אבל זה לא מהרגע להרגע.

אליהו חסיד: אנחנו צריכים להציל את הענף הזה לפני שלא יהיה על מה לדבר, וזה יהיה מאוחר מדי.

בועז מולדבסקי: להוסיף עוד כמה דברים על מה שאמר חבר הכנסת חסיד.

בועז מולדבסקי: אני חושב שבאמת, הבורסה ליהלומים יש לה כמה מאפיינים שהם מאוד חשובים, והוא דיבר על השילוב.

בועז מולדבסקי: אני חושב שכל מי שיבוא מהוועדה ויראה את המיקרוקוסמוס שנוצר בבורסת היהלומים במשך השנים בין החרדים ובין האנשים שהם פחות אדוקים – החיבור הזה והכבוד ההדדי – יש לנו בית כנסת בפנים ובית מדרש, וכולם חיים תחת כפיפה אחת במשך שנים, כיחידה אחת, מכבדים אחד את השני.

בועז מולדבסקי: אני חושב שזו דוגמה למשק כולו איך אפשר לעבוד ואיך אפשר לחיות ביחד.

בועז מולדבסקי: בנוסף, לגבי מה שידידי אמר פה, לגבי פת לחם – בפסח, הבורסה פתחה את הקופה שלה שהיא לא כל כך גדולה ואמרה – כל מי שרוצה יכול לבוא ולקחת איזשהו סכום.

בועז מולדבסקי: נתנו 1,250 שקל לאדם שרוצה, בלי לדעת את שמו.

בועז מולדבסקי: אלה שהיו אחראים על זה לא ידעו את השמות של האנשים.

בועז מולדבסקי: עשינו את זה ממש כצדקה והופתענו – באו 450 חברי בורסה, ולקחו את הכסף הזה.

בועז מולדבסקי: לחבר בורסה לבוא ולקחת את הכסף הזה זו ממש בושה.

בועז מולדבסקי: באו ולקחו, וזה רק מראה עד כמה המצב פה קשה.

בועז מולדבסקי: נקודה נוספת שרציתי להעלות, והיא בכיוון אחר בכלל – בעצם, אנחנו זיהינו לפני שנתיים-שלוש זיהינו שאנחנו מובילים בעולם בשני תחומים.

בועז מולדבסקי: הבורסה מובילה בתחום היהלומים, ובנוסף לזה אנחנו ה start-up nation, אומת ההייטק.

בועז מולדבסקי: החלטנו להקים חממה טכנולוגית בבורסה על מנת למצוא פתרונות טכנולוגיים על מנת לקדם את הענף ולמצוא איזה game changer שיוכל לעזור לנו להתחרות בהודו בכל הייצור הזול שנמצא שם.

בועז מולדבסקי: זה גם אחד התחומים שהיינו מבקשים, אם המדינה תוכל לעזור לנו בכספים.

בועז מולדבסקי: אנחנו לא צריכים כספים גדולים.

בועז מולדבסקי: הלכנו למסלול של המדען הראשי ולא הצלחנו שם, ואם יהיה אפשר לתמוך במיזם הזה – אני חושב שזה מיזם שגם נותן מקומות עבודה, מצד אחד, וגם נותן עתיד שיכול להיות טוב יותר ויפתור הרבה בעיות.

עידן רול: אני רוצה להתייחס לשנייה התייחסות כללית.

עידן רול: אני לא נוהג לומר את זה הרבה פה, אבל באמת, אחרי סדרה של ענפים שעברו פה – זה מקומם וחורה לי שאין התייחסות פרטנית לפי ענפים.

עידן רול: כאילו כל פעם מופתעים מענף חדש שמגיע לוועדת הכלכלה והממשלה אומרת – אה, נטפל בו.

יעקב מרגי: לא, היא לא אומרת – נטפל בו.

יעקב מרגי: היא אומרת: עזרנו לכם בחל"ת, עזרנו לכם בהקלה בארנונה, כמו תקליט שבור שחוזר על עצמו.

עידן רול: אז מה אתם עוד רוצים.

עידן רול: יש פה ענף שמבחינתי עושה משהו שהוא מאוד לא מובן מאליו.

עידן רול: אנחנו לא איזה מדינה עשירה במחצבים שאתה גם כורה פה את היהלומים וגם עושה את כל שרשרת הייצור והמסחר.

יעקב מרגי: גם כשיש מחצבים לא מגיע הכסף – בדיון הקודם היום שעשינו דובר על זה.

עידן רול: כי יד פה מדיניות, זה ברמה הפוליטית – זה חייב להיאמר: יש פה מדיניות שחונקת תעשייה, ולבטח שלא מאפשרת.

עידן רול: בכל משבר יש הזדמנות, גם במשבר הקורונה.

עידן רול: ואנחנו רואים את זה בזה שאין הכשרות מקצועיות – שגם זה היה יכול להיות פתרון טוב להרבה מהאנשים.

עידן רול: לדוגמה – מלטשים, אולי היה אפשר לפחות בתקופה הקרובה לתת להם הכשרות מקצועיות מטעם המדינה, תוך כדי מתן דמי אבטלה, ולייצר לכם לפחות - - - כי יש עדיין אפיקים אחרים בתעשייה שחסרות בהם ידיים עובדות.

עידן רול: אין פה שום חשיבה מערכתית.

עידן רול: מגיעים הנה ענפים שיודעים לייצר פרנסה וכסף וצריכים להידפק על דלתות הממשלה כל פעם מחדש ולהגיד – הי, זוכרים אותנו?

עידן רול: אנחנו מכניסים מיליארדים, אבל לא תפנו אלינו חס וחלילה.

עידן רול: הגיע הזמן שהממשלה תקבל גישה פרואקטיבית וניגשת לענף-ענף, יושבת יחד עם ראשי הענף ואומרת – איך אפשר לעזור, וכשבאים לדבר על איך אפשר לעזור צריך לדבר גם ברמה המידית וגם ברמה ארוכת הטווח.

עידן רול: אני מתחבר למה שנאמר פה.

עידן רול: אני חושב שצריך לחשוב מחוץ לקופסה.

עידן רול: אני חושב שהתחרות תלך ותקשה עליכם להצליח, אני מאמין שכבר היום, זה שאתם משמרים את היקף הפעילות ונפח הפעילות הזה הוא לא מובן מאליו, בהתחשב בגלובליזציה ובתנאים שבהם אתם עובדים.

עידן רול: אבל זה ייקח זמן.

עידן רול: אין להם זמן לחכות.

עידן רול: באמת, אני קצת מכיר כמה רק מהסטרט-אפים שעוסקים בנושא של יהלומים.

עידן רול: דברים מדהימים.

עידן רול: באמת, יכולת לשווק ולמכור יהלומים און-ליין, כי בצילום, ביכולות צילום של יהלומים אנחנו לדעתי מספר 1 בעולם.

עידן רול: יש טכנולוגיות שמצלמות לך את היהלום ברמה שכאילו אתה מסתכל, כאילו רואה את זה מולך.

יורם דבש: אמת.

יעקב מרגי: עדיין המלטשים הכי טובים?

יורם דבש: אנחנו המלטשים הכי טובים, אבל של אבנים גדולות, יקרות.

יורם דבש: מכיוון ששכר העבודה בארץ יקר, זה אבנים רק יקרות, ייחודיות.

יורם דבש: אני מאוד מחבר למה שאתה אומר – כל הטכנולוגיה של ענף היהלומים העולמי יוצאת מהארץ.

עידן רול: יוצאת מכאן.

עידן רול: אנחנו מייצאים לארצות הברית ולכולם, כבר שנים.

עידן רול: אם העולם השתנה ויש פחות כסף אז זה הזמן שממשלת ישראל תייצר תוכנית רלבנטית – לדוגמה, סחר דווקא ביהלומים קטנים, זולים יותר.

עידן רול: אם אנחנו מבינים ששוק היוקרה אולי הולך להיפגע – צריך פה יוזמה.

עידן רול: אני באמת לא מבין למה אנחנו צריכים לשבת פה כמו איזה גורם מתווך שצריך להעיר את הממשלה ולומר – הלו, יש פה אנשים, משרות, כסף, פרנסה של אנשים.

עידן רול: אנחנו עוברים פה ענף-ענף וכאילו מופתעים כל פעם מחדש שענפים צריכים עזרה בקורונה.

עידן רול: למה צריכים שהם יבואו לבקש?

עידן רול: אנחנו כבר חמישה חודשים במשבר.

עידן רול: מה, מישהו חשב שזה לא יפגע בענף היהלומים?

יעקב מרגי: אז בואו נשמע את משרד האוצר.

יעקב מרגי: משרד האוצר אתנו, בזום?

גל ברנס: אני מאגף תקציבים.

גל ברנס: אתייחס לשני נושאים שעלו.

גל ברנס: הנושא הראשון זה נושא ההלוואות.

גל ברנס: נגיד שכן בחנו את הנושא בקרן הספציפית, בקרן שיש כרגע, והנתונים של ענף היהלומים בנושא הזה הם דווקא די טובים, גם ביחס לממוצע וגם באופן כללי – בשני תחומים: אחד זה תחום של מסחר סיטוני, והשני – תחום של עיבוד.

גל ברנס: אושרו בתחום של מסחר סיטוני כמאה הלוואות בהיקף אישור של 74%, זה מאוד גבוה ביחס לקרן, ובהיקף של כ-100 מיליון שח.

גל ברנס: בתחום של העיבוד אושרו כ-45 הלוואות, ב-76% אישור, ב-36 מיליון שח נוספים.

גל ברנס: אז לפחות בנושא של הלוואות אני יכול להגיד שבדקנו את הנושא, וזה עוד מלבד הקרן שיש לענף שהוקמה במיוחד בשבילה באופן שוטף – כחלק ממסקנות הוועדה שעסקה - - -

יעקב מרגי: אתה מכיר בשוני, ב DNA השונה של ענף היהלומים לגבי מתן האשראי?

גל ברנס: אנחנו מכירים, ובגלל זה הוקמה יחד עם החשכ"ל במשרד הכלכלה קרן מיוחדת לענף הזה, ואני אומר שגם בלי הקרן המיוחדת, גם בקרן הרחבית שיש לכולם, אחוזי האישור שלהם גבוהים באופן יחסי.

גל ברנס: אחוזי האישור הממוצע בקרן הוא 68%, ואחוזי האישור שלהם, כפי שאמרתי, הם 74 ו-76%.

בועז מולדבסקי: אבל יש איזה נתון שאולי מטעה קצת – אתה אומר שמתוך אלה שפנו אושרו 74%, אבל עצם המבנה של הקרן מנע מהרבה אחרים לגשת, פשוט.

גל ברנס: למה?

יעקב מרגי: אתה נותן אחוזים מתוך אלה שהגישו בקשות והוא אומר שמלכתחילה, בגלל הבעייתיות, הרבה לא מגישים בקשות כי הם לא - - -

בועז מולדבסקי: הדבר שיכול לעזור ויכול להיות הכי נוח לנו זה בעצם ערבות מדינה לאותם קווי אשראי שדיברנו עליהם.

בועז מולדבסקי: קו אשראי זה בעצם שיש לך יכולת למשוך X כסף מהחשבון, וזה כמו אקורדיון – עולה ויורד בהתאם לפעילות.

בועז מולדבסקי: בעצם, מה שמקבלים פה, אנחנו מקבלים איזושהי הלוואה שההלוואה הזו היא לשיעורים ותשלומים, שהולכת ופוחתת, אתה מחזיר אותה לאורך זמן.

בועז מולדבסקי: אז לנהל עסק על סמך אותה הלוואה זה כאילו כמו משכנתה, בעצם – לפעילות העסקית זה פחות עוזר.

יעקב מרגי: הוא אומר לך – צריך הלוואה בתנועה, גמישה, משתנה.

יעקב מרגי: זה נקרא מדד אשראי זמין.

גל ברנס: אני יכול לבדוק כמה פנו מהענף בהתחלה, בדקנו את זה בכמה ענפים, אפשר לבדוק גם בענף הזה.

גל ברנס: ככלל, מה שאנחנו יכולים לבדוק זה את היקף האישורים, שהוא גבוה.

גל ברנס: יכול להיות שיש הצעות לשיפור הקרן, אנחנו קשובים לכולם.

גל ברנס: שינינו אותה גם פעמים בהתאם לבקשות של ענפים שונים במשק, ואין לנו שום בעיה לבחון בקשות שיובאו אלינו, ככל שהן רלבנטיות כמובן שגם ניישם אותן.

יעקב מרגי: ולסוגיות האחרות שעלו כאן?

יעקב מרגי: סוגיית אזור הסחר?

גל ברנס: כמו שמשרד הכלכלה אמרו – קיבלנו את הפנייה רק לאחרונה.

גל ברנס: אין לנו עוד עמדה, אנחנו בשלב של ללמוד את הנושא.

גל ברנס: נשב, כמובן גם עם משרד הכלכלה וגם עם רשות המסים, ונגבש איזושהי עמדה משותפת, ואז נוכל להתייחס.

יעקב מרגי: העמדת אשראי ספציפי, ייעודי – אתה אומר שיש קרן ייעודית.

גל ברנס: נכון.

גל ברנס: במסגרת הוועדה שכבר היתה בנושא היהלומים, מתוך קרן ערבות מדינה הוקם מסלול ייעודי לענף היהלומים.

גל ברנס: עוד לא הצלחתי לקבל את הנתונים שלו.

גל ברנס: ביקשתי מהחשכ"ל ואוכל לעדכן את הוועדה ברגע שהם יתקבלו, לראות מה קורה שם, ושוב – ככל שיש בעיות תמיד אפשר לבחון ולתקן, אם נראה לנכון.

יורם דבש: קודם כל – תודה.

יורם דבש: מהידיעה שלי – הרבה אנשים לא לקחו, נכנסו לתהליך, התהליך לא מתאים לענף, כמו שהיושב-ראש אמר.

יורם דבש: אם אפשר לעשות שינויים מהותיים בעזרתך, בעזרת משרד הכלכלה, אנחנו נשמח לבצע אותם.

יעקב מרגי: מי הגורם שיכול לשבת עם היהלומנים כדי לגבש מסלול מותאם?

גל ברנס: אז אל"ף- יש מסלול, ואם יש בעיות אז נשב אנחנו אתם, יחד עם החשכ"ל, עם משרד הכלכלה, נלמד את הבעיות וננסה - - -

יעקב מרגי: אז הנה, יצאה לך בקשה שתובא גם בסיכום, שאני מבקש לקיים פגישה בסוגיה הזו, אני מבקש ממשרד הכלכלה לתווך, להוביל וליצור את המסלול המתאים.

נעמה קאופמן פס: רק לחדד – שנת 2017 הייתה ועדה, ועדה בין משרדית.

יעקב מרגי: פה אני לא מדבר על ועדה.

יעקב מרגי: אני מדבר על שולחן עגול בהסכמה.

נעמה קאופמן פס: אחת ממסקנות הוועדה היה לייצר בתוך הקרן בערבות מדינה מסלול ייעודי לענף היהלומים, לרבות מסלול דולרי, ולא בשקל, וכו'.

נעמה קאופמן פס: כל המהלכים שנתבקשו ניתנו בתוך המסלול הזה, כאשר הם יכולים לקחת הלוואות בערבות מדינה.

נעמה קאופמן פס: בנוסף, גם הקרן להלוואות לעסקים בסיכון שהוקמה לאחרונה בעקבות משבר הקורונה לעסקים בסיכון – גם לתוכה - - -

בועז מולדבסקי: הבנקים מסרבים לתת.

בועז מולדבסקי: אתם נותנים והבנקים אומרים – העסק בסיכון, אני לא נותן.

יעקב מרגי: לכן אני רוצה את הפגישה הזו.

יעקב מרגי: אם צריך להזמין גם את נציג בנק ישראל - - -

לאה ורון: גם הנציג של בנק ישראל, שידבר.

יעקב מרגי: נציג בנק ישראל, המפקח על הבנקים – כל גורם שיכול להביא את החליפה המותאמת הזו – כי סך הכל זה win win, אף אחד לא עושה פה טובה לאף אחד.

יעקב מרגי: אף אחד לא רוצה מתנות ולא צדקה.

יעקב מרגי: נציג בנק ישראל אתנו בזום?

קריאה: כן, אבל התבקשתי רק להיות נוכח, ולא להתבטא.

יעקב מרגי: ואין לך מה לומר, ממה ששמעת?

יעקב מרגי: מי הדובר?

קריאה: אני הסטודנט של מישל, ממחלקת מחקר.

לאה ורון: ומי ביקש ממך לא להתבטא, בישיבת ועדה של הכנסת?

קריאה: מישל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני מכיר את מישל, הוא הופיע אצלנו.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי – אני חושב שמתבקש ליצור את מסלול ההידברות הזה, אולי ייצא מזה איזה מסלול ייעודי על אשראי זמין ולא מסלול של הלוואות.

יעקב מרגי: יש עוד אורח בזום שיכול לדבר, ולא התבקש שלא לדבר?

אלישיב ממן: אני מרשות המסים, מהמחלקה הכלכלית, וגם בנושא של היהלומנים הינו מעורבים, בכל הנושא של מענק ההוצאות הקבועות.

אלישיב ממן: אז כפי שציינו הדוברים לפני – ענף היהלומים הוא באמת ענף ייחודי, הוא מאופיין במחזורים גבוהים ורווחיות נמוכה יותר, רווחיות גולמית, כמובן .

אלישיב ממן: בנוסף, מדובר בענף שעיקר התוצרים שלו הם לייצוא.

אלישיב ממן: הענף הזה גם מיוחד, בחוק מע"מ – הוא מקבל פטור ייחודי בסעיף 33, וגם הדיווחים שלו שונים.

אלישיב ממן: בתחילה גם החרגנו אותם ממענק הוצאות קבועות, ופנו אלינו לא מעט גורמים שביקשו שנבחן את הנושא.

אלישיב ממן: באמת היתה בחינה.

אלישיב ממן: הסיבה שהחרגנו אותם היא גם מבחינה תפעולית – הדיווחים שלהם הם שונים מהדיווחים של שאר העוסקים, הם מדווחים פעם בשנה ולא פעם בחודשיים או בחודש כפי שענפים אחרים מדווחים, וגם הייחודיות של הענף, שהרווחיות שלו נמוכה, אז המענק פחות היה מותאם להם.

אלישיב ממן: התקיימו לא מעט ישיבות עם הנציגים, והגענו להסכמות שאנחנו מיישמים אותם בזמן הזה.

אלישיב ממן: אני שמח שגם ההסכמות האלה ילכו אתנו הלאה, וימשיכו, כי כפי שהיום אתם יודעים – ועדת הכספים יושבת על מענק הוצאות קבועות לחודשים הבאים, ועצם ההכללה שלהם בהסכמות שהגענו אליהם יכניסו אותם גם למאמצים הבאים, וזה גם יתרון משמעותי.

אלישיב ממן: לגבי אזור סחר חופשי – התקיימה ישיבה בחודש יוני עם מנהל רשות המסים מר ערן יעקב ונציגים אחרים משני הצדדים, וסוכם שיוקם צוות.

אלישיב ממן: כמובן שצריך לבחון את ההשלכות לכל הכיוונים, את היתרונות ואת החסרונות שיש למהלך כזה, את המשמעויות שיש למהלך מסוג זה.

אלישיב ממן: יוקם צוות ואנחנו נוכל לעדכן בהמשך לגבי היתרונות, החסרונות והמשמעויות של מהלך מסוג זה.

יעקב מרגי: אני מאוד מודה לך.

יעקב מרגי: לעומת הדובר הקודם – כל הכבוד לך.

 << אורח >> ניסים זוארץ: קודם כל אני מתנצל שלא יכולתי להשתתף בישיבה הזו כי אני לא בארץ.

 << אורח >> ניסים זוארץ: אני מצטרף לחבריי, ליורם דבש ולבועז מולדבסקי לגבי מה שקורה בענף שלנו.

 << אורח >> ניסים זוארץ: אני חושב שבאמת, הדבר שהכי יכול כרגע לעזור להציל את הענף זו הלוואה בערבות מדינה, והלוואה בסיכון, גם.

 << אורח >> ניסים זוארץ: כמו שאמר גל ברנס – קיבלו אנשים, גם אני קיבלתי הלוואה בערבות מדינה, אבל זו לא חכמה לתת לאנשים שהם די חזקים מבחינת הבנקים, ולא לתת לאנשים שקצת יותר קשה להם לקבל את האשראי מהבנק, כי הבנק נתן למי שהוא בסדר מבחינתנו במאה אחוז, ואין לו סיכון, ואלה שבאמת צריכים את זה ואין להם את המאה אחוז הזה לתת לבנק – הם אפילו לא - - -שלא קיבלו.

יעקב מרגי: אנחנו מבקשים בערבות מדינה, שיובהר.

יעקב מרגי: בערבות מדינה.

 << אורח >> ניסים זוארץ: הלוואה בערבות מדינה.

 << אורח >> ניסים זוארץ: אני לא אומר להגדיל את האשראי שלנו, של הענף.

 << אורח >> ניסים זוארץ: אנחנו לא מנצלים.

 << אורח >> ניסים זוארץ: כרגע האשראי שלנו הוא 900 מיליון דולר.

 << אורח >> ניסים זוארץ: מנוצל מתוכו אולי 700 או 600.

 << אורח >> ניסים זוארץ: הבעיה היא בערבות מדינה, וגם לעסקים בסיכון, שהבנקים מאוד מאוד קשים עם אנשים שהם קצת יותר לחוצים בכסף, ואני חושב שזה משהו שיכול לתת תמיכה מאוד חזקה, כי אנחנו יודעים לצאת מהמשבר זה.

 << אורח >> ניסים זוארץ: אנחנו יודעים לצאת ממנו עם קצת עזרה ורוח גבית.

יחזקאל בלום: אני רוצה לחדד נקודה.

יחזקאל בלום: קודם כל אני שמח על הגישה החיובית.

יחזקאל בלום: למה הענף שלנו ייחודי, גם כן?

יחזקאל בלום: תראו לי עוד ענף במדינת ישראל שקיים יותר מהמדינה ונותן פרנסה, כמו שיורם דבש אמר – ל-15 אלף משפחות.

יחזקאל בלום: מדינת ישראל החליטה שאנחנו ייחודיים, ודוגמה לכך – תראו את המאזנים שלנו.

יחזקאל בלום: אנחנו הקבוצה היחידה במדינה שיש לה מאזנים בדולרים.

יחזקאל בלום: למה?

יחזקאל בלום: כי רשות המסים בזמנו אמרה – אלה ייחודיים.

יחזקאל בלום: אני לא אקח מזמנכם, אני אגיד רק דבר פשוט: לכל אחד יש מסגרת אשראי.

יחזקאל בלום: יש אחד שיש לו מיליון, יש אחד עם 200 אלף, 100 אלף.

יחזקאל בלום: פשוט, בצורה פשוטה – שמסגרת האשראי שלו תגדל עם ערבות המדינה, שהמדינה חושבת שהיא תוכל לעזור לו.

יחזקאל בלום: זה הכל.

יחזקאל בלום: פשוט.

יעקב מרגי: ואם המדינה תחשוב שהיא לא צריכה לעזור לך?

יחזקאל בלום: אז היא לא תיתן.

יעקב מרגי: למה שזה לא יהיה לפי מה שאתה צריך, כיהלומן?

יחזקאל בלום: אז אני אומר – אני אסביר עוד פעם: מסגרות האשראי, ההלוואות שנותנים, שזה הלוואות – אדם מקבל במכה אחת, סתם אני אומר – 500 אלף שקל.

יחזקאל בלום: זה מונח עד שהוא משתמש בזה.

יחזקאל בלום: תוסיפו למסגרת בערבות מדינה.

יחזקאל בלום: יש לו 200 אלף דולר?

יחזקאל בלום: שיהיה לו עוד 100 אלף דולר שכמו שהולך ושב – בערבות המדינה, זה הכל.

יעקב מרגי: אוקיי, זה מה שהתכוונו.

יעקב מרגי: תודה.

אסף גרוסמן: בוקר טוב.

אסף גרוסמן: אני יצרן יהלומים, 28 שנה מייצר יהלומים.

אסף גרוסמן: הבעיה שלי, איך שאני רואה את הדברים, זה בסטיגמה שנוצרה על ענף היהלומים שכולם עשירים, והיהלומנים יכולים להסתדר ולעבור את המשבר הזה בלי עזרה.

אסף גרוסמן: ירדנו למצב שאנחנו כבר חמישה חודשים לא עובדים, והעסק שלנו דומם לגמרי.

אסף גרוסמן: העסק שלנו בנוי על טיסות - - -

יעקב מרגי: מה אתה צריך כדי שתרים את הראש אחרי המשבר.

אסף גרוסמן: שקודם כל תשמרו על היהלומנים עם הראש מעל למים.

יעקב מרגי: איך?

אסף גרוסמן: וחשוב מאוד – עד סיום משבר הקורונה תנו לנו לחיות בכבוד, לקבל מהמדינה, אנחנו לא שונים מאף סקטור אחר, ומגיע לנו בדיוק את אותן הזכויות של המסעדנים, של אולמות האירועים, ואני חושב שאנחנו יכולים להחזיר למדינה עוד הרבה הרבה הרבה, ואפשר להחזיר עטרה ליושנה.

אסף גרוסמן: רק צריך סבלנות וזמן, ותהיו אתנו – אנחנו נהיה אתכם.

רפי ירושלמי: שלום לכולם, אני רוצה להציג משהו כבעיה מתמשכת.

רפי ירושלמי: אנחנו, בענף שלנו, כבר לפני עשור התחלנו להתריע ולומר שהעסק שלנו עוזב את המקום הזה.

רפי ירושלמי: אני יכול לומר לך שאני דור שני לתעשיינים כאן, משפחה שיש לה כבר דור שלישי כאן.

רפי ירושלמי: לאט לאט אנחנו רואים בעשור האחרון שהתפקיד של המדינה והתפקיד של הממשלה ושלכם בכלכלה – זה לשמר את מקומות העבודה.

רפי ירושלמי: אנחנו, כמדינה, צריכים לדאוג שלאנשים יהיו מקומות עבודה.

רפי ירושלמי: כשבאים ראשי ענף ואומרים שמתחיל להתדלדל בו הנושא הזה של התעסוקה, אנחנו כמדינה צריכים לדאוג כמה שיותר.

רפי ירושלמי: נשיא ארצות הברית כל הזמן מדבר על jobs וכל הזמן מדבר על שימור מקומות עבודה.

יעקב מרגי: נראה אם זה יעזור לו עוד כמה חודשים.

רפי ירושלמי: אנחנו רואים מה קרה לענף שלנו שהתדלדל לכמות של רק 15 אלף משפחות שנמצאות בו, כשהיינו לפני עשור, לפני עשרים שנה היינו 35-30 אלף משפחות שמתפרנסות מהמקום הזה.

רפי ירושלמי: יש פה מקום למדינה, לממשלה, לכם כוועדת כלכלה – לבוא ולהגיד: דבר ראשון, נדאג שמה שקרה בעשור האחרון לא יקרה בעשור הבא.

רפי ירושלמי: חייבים לשמור את הענף הזה.

רפי ירושלמי: זה ענף עם הרבה הון, עם הרבה קשרים בינלאומיים.

רפי ירושלמי: זו קבוצה של אנשים שיש לה יכולות מדהימות לעשות קשרים, לעשות עסקים, להביא הרבה ערך מוסף למדינה.

רפי ירושלמי: אנחנו היינו פעם פורטים דולרים במדינה הזו בשביל 35-30 אלף משפחות והיום אנחנו פורטים רק בשביל 15-10 אלף משפחות.

רפי ירושלמי: אנחנו חייבים לשמר את מה שנשאר מענף היהלומים, בשביל שהמדינה תשמור על מקומות עבודה.

רפי ירושלמי: אם, לדוגמה, אתם לפעמים מביאים בתקשורת ידיעה שנסגר מפעל של 200 עובדים של "פריגת" או משהו כזה – עושים מזה כאילו מה קרה.

רפי ירושלמי: קרה, נכון, 200 משפחות לא מקבלות משכורת.

רפי ירושלמי: אבל אצלנו זה קרה לאורך העשור האחרון.

רפי ירושלמי: כל פעם נסגר עוד מפעל ועוד מפעל ועוד אלף אנשים עזבו, ועוד אלפיים, ותמיד אנחנו, בענף היהלומים, לא ביקשנו עזרה של אפילו שקל מהמדינה.

רפי ירושלמי: את הכל מימנו בכוחות עצמנו.

רפי ירושלמי: בחיים יהלומנים לא באו למדינה וביקשו תמריצים, הטבות.

רפי ירושלמי: כלום.

רפי ירושלמי: תמיד ידענו לממן את עצמנו.

רפי ירושלמי: ומה שקרה, שאנחנו מימנו את עצמנו ללא עזרת המדינה, השארנו חצי מהאנשים.

רפי ירושלמי: אם אנחנו לא נתעורר היום נמצא את עצמנו בשנים הקרובות שאנחנו לא שם.

רפי ירושלמי: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: פעם בממשלה דיברו על זה.

יעקב מרגי: אני זוכר, כשהייתי בממשלה ב-2009, כשהייתי שר – דיברו על זה.

יעקב מרגי: נכון, יש יחידות כאלה.

יעקב מרגי: אבל מה שמתבקש ועולה שממשלה, גם בשוטף – לא רק במצב של משבר, צריכה להעמיד יחידה כלכלית כזו שיודעת להיכנס לענפים כאלה שהם רווחיים.

יעקב מרגי: מתי המדינה נזעקת?

יעקב מרגי: כשיש משבר, כשהענף כושל.

יעקב מרגי: יחידה כלכלית כזו שיודעת לבוא לעסק, והיא רואה – רשות המסים רואה ענף שכרגע מכניס לה, יש לה עניין.

יעקב מרגי: האם צריך להיות לה עניין להכניס לשם יחידה, לראות איך היא נכנסת לסייע, לבחון, לעשות מכפיל כוח כדי לייצר, שלא לדבר על לשמר את המצב.

יעקב מרגי: אבל לצערי הרב, התחושה היא, כפי שאמר רפי ירושלמי – יכול להיות שזה בעוכרו, שלא צעקו.

יעקב מרגי: מי שצועק מקבל.

רפי ירושלמי: זה נכון.

רפי ירושלמי: זה נכון.

רפי ירושלמי: זו גם אשמתנו.

יעקב מרגי: לכן אני חושב שזה נכון, גם בלי הקורונה.

יעקב מרגי: הלוואי והייתי שם כדי לקבל החלטה להקים את היחידה הזו – אני חושב שזה חשוב מאוד.

יעקב מרגי: יש את המדען הראשי, אתה יודע – אבל לצערי הרב הייתי שם.

יעקב מרגי: קורצתי מחומר של עובד ציבור והייתי בשירות המדינה.

יעקב מרגי: הפכנו להיות מקדשי הרגולציה.

יעקב מרגי: הכל חשדנות, ואין מעוף.

יעקב מרגי: גם כשאתה רוצה להמציא משהו עם מעוף – כמו בסדר פסח.

יעקב מרגי: יש שני שותפים – אחד שמביא את המצה והשני שאחראי על המרור.

יעקב מרגי: לפעמים התחושה שהמדינה שותפה בו בסדר הזה רק כדי להביא את המרור.

נעמה קאופמן פס: אדוני, אני רק חייבת לומר – אני התחלתי את דבריי שהיחידה שלנו - - -

יעקב מרגי: אני מעדיף לומר את זה.

יעקב מרגי: משרד הכלכלה כאן מהצד של הטוב.

יעקב מרגי: אני לא בא להגן.

יעקב מרגי: יש מעוף, יש ניסיון, יש רצון.

יעקב מרגי: בכוונה כיוונתי את זה לרשות המסים, לאוצר, משרד המשפטים – כל הרגולציה המכבידה הזאת.

יעקב מרגי: הלוואי וממשדר הכלכלה – ואני מכיר את משרד הכלכלה לא מהיום, אלא שנים רבות, יש שם ים של כוונות טובות.

יעקב מרגי: יש ים של רצון טוב, אבל זה נתקע בסוף.

יעקב מרגי: מגיע לרחוב הצר של הקונוס - - -

נעמה קאופמן פס: אני רק רוצה להגיד שהענף יודע שאנחנו עוסקים, כמו שאמרתי, בפיקוח ובפיתוח.

נעמה קאופמן פס: לא סתם השתמשתי בשתי הזרועות האלה – אנחנו לא רק המפקח על היהלומים, אגב, גם בכל היחידות המשרד: גם הרגולטור וגם המפתח של הענף.

נעמה קאופמן פס: מחפשים חדשנות ועובדים צמוד עם הענף.

נעמה קאופמן פס: יורם דבש לא מספר איך אני עונה לו ביום ובלילה, אבל בדרך כלל הוא כן אומר את זה.

נעמה קאופמן פס: אנחנו כל הזמן קשובים במקומות הללו.

יורם דבש: כי פה מקליטים, לא נעים לי.

נעמה קאופמן פס: אני יודעת.

נעמה קאופמן פס: אני רק אומרת שבאמת – גם הוועדה שהייתה ב-2017 זו ועדה שישבה בלי קשר לשום משבר קורונה, אלא להסתכל על הענף.

נעמה קאופמן פס: עשו שם כמה מהלכים בתוך הקרן בערבות מדינה.

נעמה קאופמן פס: צריך לראות, אולי, איך עוד לתמרץ את האנשים לכיוון של הלוואות.

נעמה קאופמן פס: הם יודעים שאנחנו עושים כנסים בבורסה, כדי שאנשים יבואו.

נעמה קאופמן פס: אנחנו עובדים מאוד מאוד קשה כדי שאנשים ייקחו את הכלים שיש לממשלה.

נעמה קאופמן פס: אני חושבת שגם בכיוון הזה אנחנו נגביר פעילות.

יעקב מרגי: יש לך חסידה פה בוועדה, שחשבה שהיה צריך לשכפל אותך מזמן.

נעמה קאופמן פס: מזכירת הוועדה?

יורם דבש: קודם כל, באמת ובתמים, אם הענף היה מקבל רוח גבית ממשרד האוצר ומרשות המסים כמו שהוא מקבל ממשרד הכלכלה, זה היה מדהים.

יורם דבש: הקואופרטיביות שלהם, הרצון הטוב – זה פשוט מדהים.

יורם דבש: וזה נכון מה שאמר אחד מהקולגות שלי: ענף היהלומים הוא הענף היחידי שהוחרג בפעימה השלישית, ולא ידענו על שום מה.

יורם דבש: ברוך ה' אחרי מאמץ גדול כשטיפסנו על קירות והרים הצלחנו להיכנס, כמו עניים.

יורם דבש: אבל ברוך ה' אנחנו שם.

יורם דבש: אפשר לעשות הרבה דברים טובים.

יורם דבש: אני מבקש מהיושב-ראש, אל תעזוב אותנו אחרי הדיון.

יורם דבש: תמשיך ללוות אותנו ואת משרד הכלכלה, כי יש לנו הון אנושי מדהים ויש לנו את היכולת לעשות דברים.

נעמה קאופמן פס: מאוד חשוב - - -

יבגני סובה: אני רק רציתי בקצרה להגיד שהבעיות ששמענו לא שונות מהבעיות בענפים השונים רק שיש – כמו שאמר אחד מהמשתתפים בזום, יש כנראה בעיה תדמיתית שאנשים חושבים שכל מי שעוסק בענף הוא מיליונר שיכול חמישה חודשים לשבת בשקט ולעבור את משבר הקורונה.

יבגני סובה: מסתבר שיש אנשים שנפגענו, נפגעו קשה, וכפי שנאמר פה מדובר על ענף - - -

יעקב מרגי: אני לא מאמין שיש ענף שיכול לשרוד אחרי ירידה של 80%.

יבגני סובה: נכון, נכון.

יבגני סובה: בגלל זה אני אומר – המספרים, כשאתה מתעמק במספרים, כשאתה רואה את עומק הבעיה אתה מתחיל להבין שגם אם אתה עוסק באבנים יקרות אתה עדיין מאבד פרנסה תוך 6-5 חודשים וזה פוגע בך כלכלית.

יבגני סובה: אני חושב שכל הטענות שלכם, ומה שאנחנו שומעים גם בהקשר לענפים אחרים הן טענות מוצדקות למשל – פטור מארנונה, דברים שקשורים להגדרה, וכל הנושא שאתם מציעים פה – אזור סחר בינלאומי – אלה דברים נכונים, אלה דברים שצריך לטפל בהם.

יבגני סובה: שוב, אני לא בא חלילה בטענה למשרד הכלכלה, אבל אני בא בטענה לממשלה כי ניהול המשבר הזה וניהול נכון מקרין על כל הענפים – אם זה ענף היהלומים, ענף החקלאות, הסעות, כל ענף.

יבגני סובה: כל יום אנחנו מדברים פה על ענפים.

יבגני סובה: אני חושב שהבעיה מתחילה מלמעלה.

יבגני סובה: לא יודעים שם למי לתת מענק ולמי לא, למי כן להתייחס ולמי לא.

יבגני סובה: בסופו של דבר, כשזה מחלחל למטה אנחנו רואים את התוצאה העגומה, ויש הרבה משפחות שנפגעו מזה.

יבגני סובה: לא כל משפחה שעוסקת בענף הזה היא משפחת מיליונרים - - -

יעקב מרגי: יש גם שכירים, והרבה שכירים.

יבגני סובה: וודאי.

יבגני סובה: יש גם שכירים, יש גם אנשים שעובדים יום יום.

יבגני סובה: אנשים לא קונים היום שרשראות וטבעות ודברים כאלה.

יבגני סובה: שאלה אחרונה ממש לסיכום: יש לכם תחזית שבעקבות הקורונה תהיה ירידה בביקושים?

יבגני סובה: או אולי דווקא כן – אולי נראה שאנשים יסתכלו על הדברים האלה כעל השקעה, כי בכל זאת, ערך הכסף יכול לרדת, אבל יהלומים הם החברים הכי טובים של האדם.

יבגני סובה: נכון?

קריאה: של האישה.

יבגני סובה: אז יש לכם תחזית?

יבגני סובה: אתם יכולים פחות או יותר לבנות את התכנון שלכם?

יורם דבש: כל עוד יהיו חתונות, אנחנו נמכור יהלומים.

יעקב מרגי: אני תמיד אמרתי – מזל שבעולם יש נשים וילדים, אין מיתון.

יעקב מרגי: הוועדה סבורה כי נוכח המשבר הקשה והסכנה להמשך קיומו של ענף היהלומים נדרשת הממשלה לפתרונות ייעודיים וייחודיים ולפעולה בכמה מישורים.

יעקב מרגי: הוועדה ממליצה למשרד הכלכלה והתעשייה ביחד עם משרד האוצר, רשות המסים והגורמים האחרים לבדוק בהקדם את האפשרות להקים בבורסה אזור סחר חופשי, אזור חסר בינלאומי שיאפשר לחברות מחו"ל לפתוח משרדים בישראל ולנהל פה את עסקיהם, ולעסוק במסחר היהלומים בארץ.

יעקב מרגי: הוועדה ממליצה למשרד האוצר להחיל את הסיוע שמעמיד בהתאמה לענפים שונים לסוגיהם, לבחון את הצרכים של כל ענף בישיבה משותפת עם נציגיו, ולהיענות לצרכים של כל ענף בנפרד.

יעקב מרגי: הוועדה מציינת בחיוב את ההיקף הגבוה של האישורים להלוואות מתוך אלה שביקשו כמובן, שכבר הועמדו ליהלומנים, ממליצה למשרד הכלכלה והתעשייה ומשרד האוצר לפעול ביחד עם נציגי הבורסה ליהלומים להתאמת הקרן בערבות מדינה לצרכים של היהלומנים, לרבות להציע שינויים משמעותיים מהותיים שיאפשרו ליהלומנים נוספים לפנות לסיוע מאת הקרן.

יעקב מרגי: לפי הבקשה של נעמה קאופמן, אנחנו לא ננזוף בנציג של בנק ישראל שהתבקש לא לדבר בדיון.

יעקב מרגי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.