ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 32, 2020-07-21 11:32

טלי פלוסקוב: בוקר טוב לכולם, היום 21 ביולי 2020, השעה 11:32.

טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

טלי פלוסקוב: הנושא של הדיון של היום הוא ההכשרות המקצועיות לאור משבר הקורונה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להזכיר שלפני שבוע היה דיון בנושא כתוצאה מבקשה לדיון מהיר של קבוצת חברי כנסת, ובדיון חבר הכנסת ניר ברקת ביקש זכות דיבור ואמר שהוא מכין תוכנית של הכשרה מקצועית שמאוד ישמח להציג לוועדה.

טלי פלוסקוב: היום אנחנו כעיקרון רוצים לתת לחבר הכנסת ניר ברקת להציג את התוכנית.

טלי פלוסקוב: בזום נמצאים איתנו נציגים של לא מעט משרדי ממשלה וארגונים.

טלי פלוסקוב: אני אבקש מכולם להקשיב, לרשום מה שאתם רוצים אחר כך לברר, לשאול, להעלות, להתווכח.

טלי פלוסקוב: הכול מותר כאן רק כמובן לפי סדר הדוברים.

טלי פלוסקוב: עכשיו אני רוצה לתת לחבר הכנסת ניר ברקת להציג לנו את התוכנית.

טלי פלוסקוב: בבקשה אדוני.

ניר ברקת: תודה רבה, טלי, תודה רבה על ההזדמנות להציג.

ניר ברקת: מכובדיי כולם, אני שמח שאתם איתי.

ניר ברקת: תראו, כשיש 850,000 אנשים שאיבדו פרנסתם ומחפשים תעסוקה ו-120,000 עסקים שבסכנת סגירה, כל אחד מהאנשים הוא עולם ומלואו.

ניר ברקת: באנלוגיה, כמו שאנחנו במשבר הבריאותי לא מוכנים לפספס אף אדם ונותנים רשת ביטחון והמדינה משקיעה הרבה מאוד משאבים בשביל להציל כל אדם שנזקק למכונת הנשמה או לבית חולים, אנחנו חייבים להפוך כל אבן ולעשות הכול לוודא שכל האנשים חוזרים לפרנסתם ככל שניתן.

ניר ברקת: התוכנית שגיבשתי היא איך מצילים 500,000 מקומות עבודה ומתייחסים ל-120,000 עסקים בסכנת סגירה בהשקעה ממשלתית שהיא השקעה ולא הוצאה, כי לעיתים אנשים מתבלבלים, רואים במשבר בקורונה איך חוסכים כסף, איך חוסכים הוצאות.

ניר ברקת: זה לא נכון.

ניר ברקת: זה השקעה ואני מייד אפרט איך עושים את זה.

ניר ברקת: ברשותכם אני רוצה רגע לדבר על עקרונות התוכנית שאותה הגשתי לראש הממשלה.

ניר ברקת: התוכנית שהגשתי לראש הממשלה לפני שבוע וחצי, יש בה שלושה עוגנים מרכזיים: העוגן הראשון, שלמען האמת עכשיו במקביל בוועדת הכספים בכנסת דנים בו, זה איך מצילים מקומות עבודה.

ניר ברקת: אנחנו מדברים סוף סוף על סיוע ישיר למגזר העסקי, לעצמאים ולעסקים, אלה שנפגעו קשה.

ניר ברקת: אנחנו יודעים היום לאתר, והדיון בכנסת הוא בוועדת הכספים, זה איך מצילים מקומות עבודה.

ניר ברקת: יש שם עדיין פערים אבל הכיוון הוא כיוון נכון.

ניר ברקת: פעם ראשונה אני יכול לומר מתחילת משבר הקורונה, מהרגע שראש הממשלה שם את ידיו על ההגה, הדיון על הנושא הראשון מתקיים.

ניר ברקת: תמריץ להחזרת מובטלים שיכול להאיץ ולהחזיר למעלה מ-150,000 עובדים, אותו נגיש בהמשך כי צריך לתזמן אותו ליציאה מהקורונה ולשיתוף פעולה עם העסקים.

ניר ברקת: כרגע אנחנו בלב הקורונה.

ניר ברקת: כרגע אנחנו צריכים לעבור לנושא השלישי שהוא הסבה מקצועית טורבו, ובעצם אנחנו נרחיב עכשיו את הפרק הזה של התוכניות.

טלי פלוסקוב: טורבו זה הכי מתאים לתקופת הזמן הזאת.

ניר ברקת: נכון.

טלי פלוסקוב: הכול צריך לעשות טורבו.

ניר ברקת: הסיבה היא שחייבים לחשוב על נושא ההכשרה בצורה לא קונבנציונאלית, לחשוב מחוץ לקופסה.

ניר ברקת: זה לא שנה רגילה.

ניר ברקת: עד כה מדינת ישראל הייתה מכשירה כ-12,000 עובדים כל שנה, מכשירה ואז מחפשים איזה עבודה הם ימצאו.

ניר ברקת: חייבים פה לחשוב אחרת לחלוטין.

ניר ברקת: זה בדיוק מה שעשינו.

ניר ברקת: אני רוצה לשתף אתכם שהמתווה שאני מציג לכם היום פותח יחד עם נציגות המגזר העסקי, עם דובי אמיתי, עם עינת זינגר, עם אמנון מרחב והתייעצות עם לא מעט חברים.

ניר ברקת: יש כאן גם את ראול סרוגו מהתאחדות הקבלנים.

ניר ברקת: גם הם היו שותפים בבניה ואני מרגיש בנוח שאני מציג את התוכנית לראש הממשלה וכאן בוועדה, שהיא עברה כבר סדרה של מפגשים כולל התייעצויות עם שפיגלר שנמצא איתנו כאן.

ניר ברקת: אני עכשיו רוצה למנות את עקרונות התוכנית.

ניר ברקת: הדבר הראשון זה שהאחריות להכשרה היא על המעסיק, לא על המדינה.

ניר ברקת: הרעיון, אין בעיה להמשיך את מה שהמדינה עושה אבל לבוא למעסיקים, אתם יודעים הכי טוב מה אתם צריכים.

ניר ברקת: לפני קורונה היו במשק כ-150,000 מקומות עבודה שלא אוישו.

ניר ברקת: אני יכול להגיד לכם, התאחדות הקבלנים, על עשרות אלפים של עובדים בענף הבניה, בחקלאות, נהגים וכל מיני מקצועות בתעשייה שפשוט חסרים ואנשים לא הלכו כשיש 3.5% אבטלה.

אורלי פרומן: גם בשירות הציבורי.

ניר ברקת: אני מדבר בעיקר על המגזר הפרטי.

אורלי פרומן: עובדים סוציאליים למשל, 1,000 תקנים ריקים.

ניר ברקת: נכון, למשל.

ניר ברקת: אני מסכים, אבל הרעיון המרכזי זה שהמעסיק, מי שזקוק לעובד, יודע הכי טוב מה הוא צריך ולכן המודל מדבר על העברת האחריות לעסקים, ולכן ההכשרה תהיה או מפעלית, סטאג'רים, בסגנון הזה או ענפית אם כמה אנשים רוצים ביחד או להשתמש בשירותים של ההכשרה של המדינה, אבל החדש כאן זה אחריות על המעסיק והכשרה באחריות המעסיק.

ניר ברקת: הנקודה הבאה זה שותפות ציבורית פרטית במימון.

ניר ברקת: המימון של ההכשרות, שליש על המעסיק, שני שליש על המדינה ולבסוף העובד עצמו בעצם מתקבל לעבודה מהיום הראשון, לא בסוף ההכשרה.

ניר ברקת: מתקבל מהיום הראשון לעבודה, ותיכף נסתכל על התוכנית הזאת מכמה זוויות הסתכלות.

ניר ברקת: שקף הבא בבקשה.

ניר ברקת: מה אנחנו רואים פה?

ניר ברקת: מדובר על בניית מערכת ניהול ושליטה.

ניר ברקת: אל תפחדו מזה כי אפשר להתחיל לעבוד ידנית ותוך כדי תנועה לטייב אותה.

ניר ברקת: יש לנו בצד שמאל ריכוז של כל הצרכים של המגזר העסקי.

ניר ברקת: מכלל הענפים במשק היום, אם דיברנו על טרום תקופת הקורונה, על 150,000 מקומות עבודה כאלה, אני אומר לכם באחריות, המציאות גם השתנתה, הצרכים של התעשייה משתנה.

ניר ברקת: מי שיודע הכי טוב את הצרכים זה המגזר העסקי.

ניר ברקת: מצד שני, מכניסים לתוך המערכת הזאת את כל הרשימה של 850,000 מובטלים, את אלה שמסיימים את צה"ל, החל"תניקים הקיימים, מצטרפים חדשים למעגלי התעסוקה ובעצם אנחנו מדברים על מערבל כזה שיודע לעשות מיון שהולך ונהיה טוב יותר ומציע שיבוצים של עובדים למגזר העסקי.

ניר ברקת: אנחנו מחברים את ההכשרה והעסקה ביחד כפי שתיארתי קודם, ומערכת הניהול והשליטה שאני מתאר כאן היא באחריות המעסיקים.

ניר ברקת: היא לא באחריות המדינה.

ניר ברקת: המדינה צריכה לשבת שם על השולחן, להקשיב ללקוחות ובונים פה מערכת של מיון.

ניר ברקת: למען האמת, הדבר הכי דומה לזה זה צה"ל.

ניר ברקת: לצה"ל יש מערכת מופלאה, קוראים לזה שער כניסה לצה"ל, שיודע לקחת את כל הלוחמות והלוחמים והחיילות והחיילים שלנו פנימה, למיין אותם ולשלוח אותם לכל היחידות.

ניר ברקת: באנלוגיה המכונה הזאת היא המכונה של התעשיינים או העסקים והיא יודעת למיין פנימה את כל מחפשי העבודה ולשבץ אותם לחיילות השונים, לעסקים השונים.

ניר ברקת: ההערכה היא שבמהלך של שנתיים אפשר להגיע ל-100,000 מועסקים, להניע את המערכת הזאת מייד, לטייב אותה תוך כדי תנועה.

ניר ברקת: אין סיבה שזה לא יעבוד כפי שעובד בצה"ל, בתנאי שהמעסיקים ייקחו על זה אחריות.

ניר ברקת: בשקף הבא אני רוצה להראות ארבע זוויות הסתכלות, מה רואה המעסיק, מה רואה העובד, מה רואה המדינה ולבסוף המנגנון שמניע את המהלך הזה.

ניר ברקת: נתחיל עם הזווית של המעסיק, ברשותכם.

ניר ברקת: אם ככה, המעסיק עכשיו מכיר את האתגרים שלו.

ניר ברקת: הוא לוקח אחריות על תכנון והכשרה מפעלית.

ניר ברקת: דיברנו על זה קודם.

ניר ברקת: הוא מקבל את העובד מהיום הראשון.

ניר ברקת: עד סיום ההכשרה המשכורת במימון הביטוח הלאומי.

ניר ברקת: ממילא הבן אדם צריך להמשיך לקבל שכר אבל אני רוצה שהעסק ייקח אחריות עליו מהיום הראשון, ומסיום ההכשרה בהתאם למה שסוכם בהתחלה, המשכורת באחריות המעסיק.

ניר ברקת: העלות כדמי רצינות זה שליש מעלות ההכשרה.

ניר ברקת: בואו נסתכל עכשיו על הזווית של העובד.

ניר ברקת: העובד באופן טבעי יעבור מיון ראשוני כמו שנעשה לקראת הכניסה לצה"ל, באנלוגיה.

ניר ברקת: יסכמו איתו את התנאים מראש, מה קורה בסוף תקופת ההכשרה, הוא יתחייב לפחות את תקופת ההכשרה להישאר באותו עסק, מתקבל מייד לעבודה ואוטומטית המעבר להיות עובד מן המניין בסיום תקופת ההכשרה.

ניר ברקת: אני רוצה לציין עוד דבר שאני חושב שאמרתי אותו קודם, הנושא של מצ'ינג או ה-PPP, private public partnership.

ניר ברקת: שותפות פרטית ציבורית, מה הדיבידנדים שלה?

ניר ברקת: הדיבידנד הראשון, זה מקצר את הזמן כיוון שאנשי עסקים יודעים לעבוד הכי מהר והעובד נמצא אצלם כבר במפעל, אז הם ירוויחו את זמן ההכשרה.

ניר ברקת: שניים, זה מוריד עלויות, הם עושים רק מה שחשוב, וזה מגדיל את היעילות כי בסופו של דבר הכסף שמושקע, בגלל שאין שאלה האם כשהעובד שמסיים את ההכשרה שלו, לאן הוא ילך.

ניר ברקת: השאלה הזאת, הגדרנו אותה מראש, אז זה מעלה את היעילות בצורה ניכרת, של כל התהליך הזה והשותפות עם המגזר הפרטי.

ניר ברקת: כשאנחנו עוברים לשקף הבא, להסתכלות של המדינה, להחזיר 100,000 עובדים למעגל התעסוקה בשני שליש מימון מעלות ההכשרה המפעלית, עד היום ההכשרה, המדינה נושאת כמעט ב-100% ממנה, אז פה גם יש חיסכון למדינה, גם יש שותפות, זה גם יותר יעיל ויותר מהר, אז המדינה פה מרוויחה מכל הכיוונים.

ניר ברקת: כמובן היא צריכה לממן את השכר בתקופת ההכשרה.

ניר ברקת: העלו בפנינו חלק מהחברים, רועי כהן מלהב ואחרים, שיתכן שבשביל לפטר עובד שנמצא בחל"ת, צריך לקחת אותו, להעסיק אותו חודש ורק אז לשחרר אותו.

ניר ברקת: אנחנו רוצים שהמדינה תדע להוריד את כל העלויות הללו מהמעבר מהחל"ת למקום חדש.

ניר ברקת: בסוף זה כסף קטן אבל אנחנו לא יכולים להעמיס את זה על העסקים וככל שיהיו חסמים בדרך, המדינה צריכה לעזור ולסייע להוריד את החסמים הללו ולאפשר מעבר מהיר לתעסוקה מהירה.

ניר ברקת: השקף לפני האחרון שאני רוצה להציג לכם, זה כן מחייב הקמת מנהלת הסבה של המגזר העסקי.

ניר ברקת: זה חייב להיות בניהול ושליטה של המגזר העסקי, בשיח ובשולחן עגול עם משרד הרווחה והביטוח הלאומי באופן טבעי.

ניר ברקת: אפשר לממן את זה בשתי דרכים מאוד פשוטות: או אחוז מעלות ההכשרה, שזה די והותר להחזיק את כל העסק הזה, או 500 שקל לכל השמה של עובד בתוך מפעל.

ניר ברקת: בשתי החלופות הללו יש מספיק כסף בשביל להוביל מהלך.

ניר ברקת: כשאני שוחחתי עם המגזר העסקי, אין להם בעיה לעמוד בעלויות הללו, הם מהצד של המעסיק בכלל, לא מהצד של המדינה, והמינהלת להערכתי, מהשיח שאני מקיים עם עינת זינגר שעובדת עם דובי אמיתי, גם אמנון מרחב שאני מכיר אותם היטב.

ניר ברקת: לאחרונה אנחנו ניהלנו סדרה של מפגשים על הנושא הזה.

ניר ברקת: אין לי ספק שהדבר הזה בר-ביצוע, מהיר.

ניר ברקת: לא צריך לחכות לכלום, מתחילים לעבוד עם אקסלים ויוצאים לדרך, קונספט חדש שהוא בהשלמה והוא לא מתנגש עם מה שעושה המדינה עד היום, הוא תוספתי.

ניר ברקת: אין לי ספק שהתוספתי הזה יהיה יותר גדול מהמקור, ממה שעושה היום המדינה.

ניר ברקת: השקף האחרון זה החזר למדינה בגין הצלת עובדים.

ניר ברקת: אני טוען שכל שקל שהמדינה משקיעה בלהביא כל עובד לתעסוקה, ההחזר עליו הוא כפול ומכופל.

ניר ברקת: נניח הכשרה של שלושה חודשים.

ניר ברקת: על שלושה חודשי דמי אבטלה ובוא נניח שחודש הכשרה הוא בין 3,000 ל-5,000 שקל בממוצע לעובד, תורידו את החלק של המדינה, אנחנו מדברים על חודשיים חל"ת.

ניר ברקת: אז בחודשיים עלות חל"ת שמסבים אותו להסבה, אפשר בעצם להגיד, כמדומני, יתקן אותי שפיגלר אם אני טועה, הביטוח הלאומי יכול לממן את הפרויקט הזה לבד ולחסוך כסף בלי שקל ממשרד האוצר.

ניר ברקת: אני טוען שההסתכלות גם על העוגן השלישי של הסבת עובדים טורבו, להסתכל על זה כהשקעה ולא כהוצאה, להניע מהלך שיתוף פעולה עם המגזר העסקי כי המדינה לא תוכל לצמוח מ-12,000 בצורה יעילה למספרים הרבה יותר גדולים, אני גם לא חושב שזה נכון.

ניר ברקת: המימון של הפרויקט הזה יכול להתבצע בצורה יחסית מאוד מאוד פשוטה אם המדינה תסכים ואם הביטוח לאומי יהיה מוכן לקחת פרויקט שכזה.

ניר ברקת: אני בפרספקטיבה כיזם ואיש עסקים, עשינו דברים מורכבים גם בעסקים וגם כשהייתי ראש העיר ירושלים, אני אומר לכם חד משמעית, זה ניתן למימוש, יש לזה ברכת הדרך של פחות או יותר כל המגזר העסקי ואני רוצה לומר לכם שצו השעה מחייב אותנו לנוע מאוד מהר.

ניר ברקת: אני שמעתי, "למה אתה מתערב".

ניר ברקת: חבר'ה, כולנו מתחת לאלונקה, לא משנה של מי הרעיון.

ניר ברקת: כל רעיון שעושה שכל, צריך לאמץ אותו ולהניע כמה שיותר מהר, כי אותם 100,000 אנשים שמחכים להסבות ואותם 150,000 שמחכים להגדלת הצריכה ואותם 250,000 עסקים שאנחנו צריכים לעזור להם לא להתמוטט, זה צו השעה ואנחנו חייבים לפעול מהר ככל שניתן לממש את זה.

ניר ברקת: תודה.

טלי פלוסקוב: תודה, אדוני.

טלי פלוסקוב: זה באמת מצב שאנחנו צריכים באמת כולנו לשים על השולחן את הניסיון והידע של העבר, ואנחנו מכירים את ההישגים שלך בחיים.

טלי פלוסקוב: אני עכשיו פונה למנכ"ל הביטוח הלאומי, שפיגלר.

טלי פלוסקוב: אתה רוצה עכשיו או שאני אתן עוד לחברי הכנסת להגיד כמה מילים?

מאיר שפיגלר: את היושבת-ראש, מה שתחליטי נעשה.

טלי פלוסקוב: לא, אולי אתה רוצה להתייחס ישר לתוכנית?

מאיר שפיגלר: אני יכול לומר מספר דברים, קודם כל כמובן שהתוכנית הזאת יותר מאשר מבורכת.

מאיר שפיגלר: רואים שנעשו כאן לא מעט פעולות כדי לגבש משהו שהוא ראוי והוא מקיף.

מאיר שפיגלר: אין ספק שלעשות את זה ביחד עם הצד הרלוונטי, קרי המעסיקים שאמורים לקלוט למחיצתם את העובדים, זה נכון, זה ראוי, זה נעשה גם במקומות אחרים.

מאיר שפיגלר: אני זוכר כשאני הייתי בטכניון, עוד לפני שסיימנו את הלימודים כבר מפעלים הלכו אל הסטודנטים הפוטנציאלים כדי לקלוט את אלה שמתאימים להם וללוות אותם עד שהם מסיימים את הלימודים ואחר כך הם נכנסו לעבוד שם, וזה מה שעשה בעצם חבר הכנסת ניר.

מאיר שפיגלר: הוא פשוט בשלב הראשון הלך אל הגורם שהוא הכי משמעותי, כי אם תכשיר את מי שאתה רק רוצה אבל לא יהיה לו לאן להגיע, זה לא שווה שום דבר.

מאיר שפיגלר: מעבר לזה, לביטוח לאומי ודאי שיש אינטרס מהסיבה הנורא פשוטה.

מאיר שפיגלר: ככל שבן אדם יחזור יותר מהר לשוק העבודה, אנחנו נשלם פחות דמי אבטלה ונקבל דמי ביטוח לאומי ממנו, כאשר מהבחינה הזאת כל המערכת כמכלול יוצאת נשכרת.

מאיר שפיגלר: דבר שלישי, גם היום אנחנו משלמים דמי אבטלה, אמנם חלקית, עד 70% למיטב זכרוני לאלה שעוברים את ההכשרה המקצועית, ושלא באמצעות חקיקה ניתן להרחיב את זה על פני בעצם מרחב הסקטורים באמצעות חתימת שר.

מאיר שפיגלר: זה נמצא בסמכותו, הוא יכול להרחיב את היריעה וזה אומר שהתהליך לפחות בכל מה שנוגע לביטוח לעניין מימון תקופת ההכשרה באמצעות דמי אבטלה, היא בהחלט מאוד נגישה מבלי לעבור דרך חתחתים.

ניר ברקת: ולא מעמיס על קופת האוצר.

טלי פלוסקוב: כן, מצוין.

טלי פלוסקוב: יש פה תוכנית מצוינת, אין ספק.

טלי פלוסקוב: בואו נשמע את חברי הכנסת ואחר כך אני אתן גם למשרדים הרלוונטיים להתייחס.

טלי פלוסקוב: בבקשה, חברת הכנסת אורלי פרומן.

אורלי פרומן: תודה.

אורלי פרומן: קודם כל יישר כוח, ניר.

אורלי פרומן: אני מוכרחה לומר שזה מאוד מרענן לראות פתאום תוכנית סדורה עם הגיון מאחוריה, מאוד ממוקדת ושנותנת מענה לצורך מיידי, אז יישר כוח גדול.

ניר ברקת: תודה רבה.

אורלי פרומן: אני חושבת שהמשבר הכלכלי והחברתי שאנחנו מצויים בו מזמן לנו הזדמנות פז, אמרת יציאה מהקופסה, לחשיבה אחרת לחלוטין מהקונבנציה שאנחנו חושבים בנורמה על תפקידים, מקצועות, איוש, הסבות שאינן קשורות לצרות בשטח.

אורלי פרומן: זה באמת שעת חירום כזו שמהמשבר הזה יכול לצמוח טוב בנושא הזה.

אורלי פרומן: לעודד אנשים להגיע למקומות הנחוצים, כמובן שגם עם הכישורים שלהם מתאימים והרצונות שלהם מתאימים לצורך, אבל יש כל כך הרבה מקצועות שאנשים לא נחשפים אליהם ובעת מצוקה הוא פתוח לשמוע גם רעיונות אחרים.

אורלי פרומן: אני חושבת שזאת הזדמנות מאוד גדולה גם לחזק מעמד של מקצועות, למשל הוראה.

אורלי פרומן: אנחנו ערב פתיחת שנת הלימודים.

אורלי פרומן: אני אומרת לכם בלי שיש לי כרגע את הנתונים, כי ביקשתי אותם, שכמו בתחילת שנה שעברה גם השנה יהיו חסרים אלפי מורים בפתיחת שנת הלימודים, ומנהלים, ואני רוצה את הטובים להוראה.

אורלי פרומן: זה לא סוד הוא.

אורלי פרומן: יש פה הזדמנות פז לטפל גם במעמד אנשי החינוך דרך המשבר הזה ודרך הסבה מקצועית של אקדמאים, שזה איזשהו מסלול שאנחנו מכירים אבל אפשר להתאים אותו לצוק העיתים.

אורלי פרומן: אותו דבר משבר העובדים הסוציאליים.

אורלי פרומן: אנחנו אומרים שיש 1,000 תקנים שהם עומדים ריקים בשירות הציבורי כי עובדים ועובדות סוציאליים לא רוצים להגיע בגלל התנאים, אז אין ברירה, צריך יהיה לטפל בתנאים ובאותה הזדמנות לעשות גם את המצ'ינג הזה.

אורלי פרומן: אחיות בתי חולים עם תקנים, המתמחים לרפואה.

אורלי פרומן: אגב ניר, מתמחה יכול לחכות לפעמים בין שמונה חודשים לשנה להתמחות שלו ובינתיים המדינה משלמת לו דמי אבטלה.

אורלי פרומן: בזבוז.

אורלי פרומן: צריך אותו בבית החולים.

אורלי פרומן: יש פה הרבה מקומות להתייעלות ולטפל במעמד של מקצועות שיש לנו כמדינה עניין לשדרג אותם.

אורלי פרומן: הנקודה האחרונה, אני מאוד מחזקת ואני מאוד בקו שהמנהל בשטח או בעל העסק בשטח יודע מה הוא צריך.

אורלי פרומן: אנחנו לא יכולים להכתיב לו את זה מלמעלה.

אורלי פרומן: אנחנו צריכים לתת את המסגרת המאוד כללית לתנאי ההסבה וההשמה האלו ולאפשר למנהלים בשטח, יש הרבה מאוד יצירתיות בשטח, הם רוצים בסופו של דבר את העובדים, להכשיר אותם בצורה הטובה ביותר, הם רוצים את העובדים הטובים ביותר אצלם, הם רוצים להגיע לתפוקות ולכן החלק הזה שהמדינה תשחרר ולא תפחד לשחרר ותראה איך זה יצמח מלמטה, הוא נכון, הוא מבורך וצריך להמשיך בקו הזה.

אורלי פרומן: תודה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, חיזקת אני חושבת, משמעותית את הדברים של ניר ברקת.

טלי פלוסקוב: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: תודה רבה.

היבה יזבק: אני גם חושבת שקיום תוכנית להכשרה מקצועית היא דבר נחוץ ביותר בימים אלו ובכלל עכשיו בצל משבר הקורונה.

היבה יזבק: אני רוצה להתייחס לשני דברים, ברשותכם, שפחות ראיתי שהתוכנית מתייחסת אליהם, אולי לא הוצגו ואני חושבת שחשוב להתייחס אליהם ושיהיו גם במוקד.

היבה יזבק: אני בכלל גם חושבת שההכשרות המקצועיות באות גם כדי קצת לפצות את האוכלוסיות המוחלשות שמאוד נפגעו גם בתקופת הקורונה.

היבה יזבק: אחת הקבוצות המאוד מוחלשות הן הנשים.

היבה יזבק: אנחנו רואים שכ-56% מהמושבתים הן נשים.

היבה יזבק: השאלה שלי היא עד כמה תוכנית ההכשרה המקצועית שהוצגה כאן כן תהיה רגישה מגדרית והיא כן תספק מענים מגדריים גם לנשים, שאנחנו יודעים שגם נשים מועסקות בשכר יותר נמוך והן יותר מושבתות כרגע והמדינה בכלל מספקת להן פחות מקומות עבודה, אז עד כמה הן ימצאו מקום גם בתוכנית הכשרה מקצועית כזו?

היבה יזבק: אני כן חושבת שיש לתת סוג של העדפה מתקנת לקבוצות מיוחדות.

היבה יזבק: הקבוצה השנייה, ואני כן חושבת שהתוכנית צריכה להיות מותאמת סקטוריאלית, היא החברה הערבית.

היבה יזבק: אם אנחנו רוצים להתייחס לאחת הקבוצות הכי נפגעות בתקופת הקורונה, זה החברה הערבית שאנחנו ראינו שבעקבות משבר הקורונה יש עליה ב-4% בנשים שהצטרפו מתחת לקו העוני, זאת אומרת כ-13,000 משפחות ערביות נוספות הן עכשיו מתחת לקו העוני ויש אחוזי אבטלה מאוד גבוהים, אז השאלה שלי היא עד כמה גם התוכנית יכולה לאפשר ולתת מענה סקטוריאלי, אם זה חברתית, כללית בתוך המדינה ואם זה לקבוצת הנשים תוך מתן מענה מגדרי גם בתוך המדינה.

היבה יזבק: תודה.

טלי פלוסקוב: אני עכשיו פונה לאנשים שנמצאים איתנו בזום ואני רוצה לתת רשות דיבור ליושב-ראש נשיאות ארגונים עסקיים, דובי אמיתי.

טלי פלוסקוב: בבקשה דובי.

דובי אמיתי: תודה גבירתי יושבת-הראש, תודה לחברי הכנסת.

דובי אמיתי: אני בתפקידי כיושב-ראש נשיאות המגזר העסקי עומד גם בראש הגוף הגדול ביותר, זה הפורום הכלכלי-חברתי.

דובי אמיתי: זה פורום שמייצג למעלה מ-200 עמותות, חלקם נמצאים פה בזום, ואת כל המגזר העסקי, כ-70 מנכ"לים מהבכירים ביותר במשק שלמעשה עובדים על התוכנית הזאת למעלה מחצי שנה.

דובי אמיתי: התוכנית הזאת היא תוכנית שבסופו של יום הוצגה ביום ראשון האחרון, הצגתי לראש הממשלה, הצגתי לשר העבודה ואני מאוד מאוד שמח שניר התחבר לתוכנית הזאת וכמו שהוא אמר, כולם צריכים להיכנס מתחת לאלונקה.

דובי אמיתי: ניר הציג חלק מהתוכנית.

דובי אמיתי: התוכנית היא רחבה.

טלי פלוסקוב: רק הגבלתי אותו בזמן, מן הסתם, כי אני לא יכולה לתת חצי שעה להצגת התוכנית.

טלי פלוסקוב: בבקשה, תמשיך.

דובי אמיתי: אני לא הולך להציג את כל התוכנית אבל אני מאוד שמח שניר נרתם, כמו שהוא אמר, להיות מתחת לאלונקה.

דובי אמיתי: מדובר בתוכנית שהולכת ביום-יומיים הקרובים להיחתם כמיזם משותף בין הפורום כלכלי-חברתי, נשיאות המגזר העסקי וזרוע העבודה במשרד העבודה.

דובי אמיתי: הדבר ייחתם עוד השבוע ואנחנו כולנו נצא לדרך עם תוכנית הרבה יותר מעמיקה, גדולה, רחבה, וכל מי שיכול לתרום וכל מי שיקדם את זה, כמו במקרה של ניר שפשוט דוחף בכל הכוח, אני מודה לו ואנחנו כמגזר עסקי נוביל את זה כי זה צורך השעה.

דובי אמיתי: מדובר בתוכנית שנשענת על ארבע רגליים.

דובי אמיתי: הרגל הראשונה מדברת על מובטלים שחזרו לעבודה תוך כדי הסבה מקצועית על המעסיקים.

דובי אמיתי: את זה גם ראינו במצגת של ניר.

דובי אמיתי: אנחנו מדברים גם על עצמאיים שיעברו הכשרות לפעולות במרחב הדיגיטלי, עצמאים שלא נמצאים בחל"ת או באבטלה אבל חייבים להתאים אותם לשוק החדש או למה שאנחנו כנראה הולכים לפגוש עכשיו, זה עולם דיגיטלי, שגם הם יצטרכו לעבור הכשרות.

דובי אמיתי: אנחנו מדברים על הטמעת טכנולוגיות, רגל שלישית, - - - או במסחר שיעלו את הפריון, ואנחנו מדברים על מובטלים ואנשים שבחל"ת שבסופו של יום יצטרכו להיות מוכשרים למקצועות העתיד.

דובי אמיתי: אנחנו רוצים פה לתת מענה לקרוב ל-600,000 מובטלים, וכמו שנאמר פה, אנחנו לוקחים על עצמנו.

דובי אמיתי: אנחנו חושבים שהאחריות היא על המעסיקים.

דובי אמיתי: היכולת לפצח את זה נמצאת במגזר העסקי.

דובי אמיתי: אני מצפה ורוצה שהמדינה תיתן לנו את הכלים.

דובי אמיתי: שמעתי את מנכ"ל הביטוח לאומי.

דובי אמיתי: אני מאוד שמח על האמירות שלו.

דובי אמיתי: אנחנו מתואמים איתו ואנחנו חייבים לצאת לדרך.

דובי אמיתי: ניר, המון תודה על הדחיפה, על התוכנית הגדולה, ולכל מי שעוסק.

דובי אמיתי: זאת המשימה שלנו ותודה רבה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: אני שמחה לשמוע באמת שיש פה שיתוף פעולה בין הממשלה לבין הכנסת לבין המגזר העסקי לבין הביטוח הלאומי.

טלי פלוסקוב: זאת הדוגמא באמת איך אנחנו צריכים לעבוד בימים האלה כדי להביא את התוצאות.

טלי פלוסקוב: נכון שאנחנו מדברים על ההשקעה למען ההשקעה וזה בשורה בעיניי מאוד חזקה לכלכלה של מדינת ישראל.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת אפשרות להגיד כמה מילים, ליושב-ראש איגוד המוסכים, רונן לוי.

טלי פלוסקוב: נמצא איתנו?

רונן לוי: תודה רבה לוועדה.

רונן לוי: תודה רבה גם לניר ברקת כמובן, שאנחנו היינו גם בחלק קטן מהתכנית שהוא הניע.

רונן לוי: אני רוצה להגיד איך אנחנו עושים את זה.

רונן לוי: אנחנו התחלנו תוכנית הכשרה של חיילים משוחררים שנקראת "מקצוע לחיים", שהיא מסלול ארוך, הוא לא מסלול טורבו.

רונן לוי: צריך כמובן ללכת גם עם הטורבו שזה מסלול קצר, שיכול להיות שאתה עושה בסיס מקצועי ושילוב.

רונן לוי: שניים, אפשר מסלול ארוך שהוא גם לימודי תעודה, שבו החייל משתחרר, יכול תוך חצי שנה גם לקבל תעודה מקצועית ואז היכולת שלו להתפתח ולהמשיך אחר כך בדרגות יותר גבוהות ואפילו להיות עצמאי ובעל מוסך הוא, הוא יותר מהר.

רונן לוי: צריך לתת את זה גם, וגם למעשה את האופציה הזאת גם לחבר'ה שרוצים להתקדם וגם לקבל תעודות מקצועיות.

רונן לוי: זה אחד.

רונן לוי: שניים, לעסקים קטנים המסלול שלנו הוא נכון כי בעצם אנחנו מרכזים מפעל.

רונן לוי: האיגוד הוא המפעל ואנחנו מפזרים לעסקים הקטנים.

רונן לוי: החוק בעצם מגדיר מפעל כמקום שיכול להכשיר 30 אנשים וזה מפעל אחד, לכן אנחנו בעצם הצלחנו לשנות את החקיקה ואפשר היום לעשות את זה גם במגזרים אחרים שבא מישהו אחד כמו הארגון שלנו, ארגון המוסכים, הוא מכשיר את כולם ואחרי זה מפזר את העובדים.

רונן לוי: אנחנו עושים את המצ'ינג ואת המיונים לפני כן, לפני שאנחנו מתחילים, לכן היום אחוזי ההשמה שלנו הם מעל 80% כי אנחנו תהליך מאוד ארוך, תהליך היכרות עם המעסיק ובין המעסיק לבין העובדים, מאוד ארוך.

רונן לוי: אנחנו יכולים תוך שבועיים כבר להתחיל בעצם לפתוח תהליך של הכשרה והסבה.

רונן לוי: אנחנו כבר יודעים לעשות את זה ואנחנו נשמח גם כמובן ללמד ולשתף את הידע שלנו במקצועות אחרים, כי האחוז ההצלחה הוא מאוד גדול אם אתה יודע לעשות את ההיכרות עם העובד, בין המעסיק לבין העובד ולעשות את ההתאמה הנכונה ואחר כך להזיז אם זה לא מצליח.

רונן לוי: זה דבר אחד.

רונן לוי: הדבר השני באמת זה הליך המיון, לוודא שאותו בן אדם באמת רוצה להיות במקצוע, שהוא מתאים למקצוע ושבסופו של דבר הוא ישרוד הרבה שנים ויהיה טוב גם למעסיק וגם למועסק.

רונן לוי: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: בהחלט.

טלי פלוסקוב: הרבה תודה לרונן לוי.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת זכות דיבור לנשיא התאחדות בוני הארץ, ראול סרוגו, בבקשה אדוני.

ראול סרוגו: צוהריים טובים לכולם, לכל חברי הכנסת.

ראול סרוגו: ראשית אני רוצה לברך את חבר הכנסת ניר ברקת על היוזמה המצוינת הזאת.

ראול סרוגו: אני מכיר אותו כבר תקופה.

ראול סרוגו: הוא עוסק יום-יום בנושאים הכלכליים ומה שאנחנו רואים היום זה רק אחת מהדרכים שצריך לטפל במשבר הזה.

ראול סרוגו: המשבר הזה בעצם, אם אני כבר אומר את זה, צריך לטפל בו בשלושה כיוונים: כיוון אחד זה באמת לתת פיצויים לאותם אלה שצריכים לקבל אותם, מענקים וכדומה.

ראול סרוגו: הדבר השני, הממשלה חייבת לעודד צמיחה במשק, להפעיל מנועי צמיחה על ידי תגבור הביקושים, על ידי כל מיני דרכים שמטרתן להגביר את הפריון ולהגביר את המערכת העסקית, ובצד השלישי הנושא של הכשרות עובדים כי יש היום הרבה מאוד מובטלים.

ראול סרוגו: כולנו רוצים להחזיר אותם למעגל התעסוקה כמה שיותר מהר.

ראול סרוגו: אנחנו נדון היום רק בצד השלישי של המשוואה, כאשר אני כבר אומר לכם, ענף הבניה מסוגל לקלוט בטווח קצר סדר גודל של בין 15,000 ל-20,000 עובדים.

ראול סרוגו: בטווח קצר אני אומר שלא זקוקה הכשרה גדולה מדי בשביל להביא אותם למצב הזה.

ראול סרוגו: אנחנו בעד הכיוון הזה של הכשרה פנים-מפעלית.

ראול סרוגו: היו לנו מספר פגישות באמצעות הפורום כלכלי-חברתי ואני רואה שגם ענת נמצאת פה, והמגזר העסקי עם דובי, ובסופו של דבר הגענו כולנו לתובנה ולהבנה שזאת הדרך הנכונה להכשיר עובדים ולהחזיר אותם למעגל התעסוקה דרך אותה הכשרה פנים-מפעלית שאני קורא לה, שבעצם זה שילוב של הכשרה והשמה בעת ובעונה אחת.

ראול סרוגו: הרי אנחנו כמעסיקים נקלוט מועמדים לעבודה, נכשיר אותם, נשקיע בהם וכמובן שאנחנו רוצים שיישארו איתנו ולא יעזבו לאחר תהליך ההכשרה, לכן זה שילוב מצוין כאשר כמו שדובי אמר כאן קודם ואני מניח שעינת אולי תרחיב אחר כך, המערכת של שיתוף הפעולה הזה מייצרת אמצעים טכנולוגיים שבאמצעותם אנחנו נפגיש בין מבקשי עבודה לדורשי העבודה בצורה קלה.

ראול סרוגו: אנחנו יכולים לקלוט כמות גדולה מאוד של עובדים.

ראול סרוגו: נתחיל בעוזרי בטיחות.

ראול סרוגו: עוזרי בטיחות זה מקצוע חדש, שאני קורא מכאן לוועדת העבודה של הכנסת לשנות את החוק לגבי עוזרי בטיחות ולבטל את השנתיים ניסיון שצריך להיות להם.

ראול סרוגו: אפשר להכשיר עוזרי בטיחות ללא שנתיים ניסיון בענף הבניה.

ראול סרוגו: אין צורך.

ראול סרוגו: אותו עוזר בטיחות, הוא לא מחזיק מסטרינה ביד.

ראול סרוגו: הוא צריך לפקח שעבודת הבטיחות באתר מתנהגת כסדרה ולעזור למנהל העבודה, לכן אחד הדברים המידיים שצריך לעשות זה לבטל בחוק את נושא השנתיים ניסיון ואז נוכל לקלוט סדר גודל של 10,000 עובדים רק למקצוע הזה.

ראול סרוגו: אפשר גם לקלוט חרדים והמגזרים האחרים, ונשים, ואנשים שצריכים לעבור הסבה.

ראול סרוגו: אדם שעבד כפקיד בנק למשל או נתן שירותים והוא בעל ניסיון, הוא יכול להיות עוזר בטיחות יוצא מן הכלל, לכן זה נושא אחד.

ראול סרוגו: כמובן יש גם מקצועות נוספים, מקצועות טכניים בעיקרם, מסגרים, נגרים, מתקיני גבס, כל אותן עבודות שנלוות למקצועות הרטובים ששם אנחנו מושתתים על עובדים פלשתינאים ועובדים זרים, אבל על כל עובד כזה זר או פלשתינאי, יש שני עובדים ישראלים שאפשר להעסיק, לכן צריך לעשות שני דברים בעת ובעונה אחת:

ראול סרוגו: גם לקלוט את העובדים האלה לעבודה וגם לקבל מכסה, ואנחנו פה מול הממשלה גם כן העסקת עובדים זרים כי זה הכרחי לנושא של המקצועות הרטובים, ודרך זה על כל עובד כזה להעסיק שלושה ישראלים.

ראול סרוגו: אנחנו מוכנים להתחייב על זה.

ראול סרוגו: ברגע שהמדינה תאפשר לנו להביא סדר גודל של 15,000 עובדים זרים, נוכל לקלוט על כל עובד זר כזה שלושה ישראלים, דרך הפרויקט הזה לעשות הכשרות, ובאמת זרועות הקבלנים פתוחות.

ראול סרוגו: אנחנו עובדים היום בתפוקות של אולי 50%-40% בלבד בגלל מחסור בעובדים פלשתינאים ובגלל מחסור בעבודה.

ראול סרוגו: המדינה אמורה למסור לנו עבודות תשתית, עבודות בניה ותראו מה קרה שבוע שעבר, המדינה החליטה לתת עבודות לחברות סיניות.

ראול סרוגו: זה פשוט לא יאומן.

ראול סרוגו: אני חושב שכל מי שנוכח פה מחברי הכנסת צריך להרים קול צעקה איך זה יכול להיות שכשיש מיליון מובטלים, הממשלה מוסרת עבודות של נת"ע לגשרים פשוטים, שראש הממשלה התפאר בקמפיין הבחירות שלו על כל כמות הבניה שנעשתה בישראל.

ראול סרוגו: עבר ממקום למקום והתפאר.

ראול סרוגו: מי בנה את הגשרים ומי בנה את הכבישים ומי בנה את הבניינים?

ראול סרוגו: זה חברות ישראליות, והיום לתת במה לחברה סינית על חשבון ישראלים, ואני אומר לכם, העבודה הזאת שנת"ע מסרה אותה תופסת מקום של לפחות 500 ישראלים.

ראול סרוגו: למה?

ראול סרוגו: ככה.

ראול סרוגו: אני לא יודע למי הפתרונות.

ראול סרוגו: זה חלם וצריך לעצור את המכרז הזה.

ראול סרוגו: מקום ראשון ושני זכו חברות סיניות במכרז, שהם מקבלים תנאים מועדפים על פני החברות הישראליות.

ראול סרוגו: הם לא כפופים לחוק עבודה ישראלי, משלמים משכורות של 100 דולר לחודש לעובד סיני והם לא משלמות היטלי עובדים זרים כמו חברה ישראלית, אז בעצם התחרות היא בלתי אפשרית.

טלי פלוסקוב: אדוני, תודה.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שמה שבחרו פה לעשות זה לא בגלל שלא רצו לתת לחברות ישראליות לעבוד, אלא אין לנו אנשים שעובדים בתחום הזה אלא אם כן אנחנו נדאג גם לאנשים שיהיו מוכנים לעבוד בתחום הזה.

טלי פלוסקוב: כרגע זה לא המקום לוויכוח.

טלי פלוסקוב: כן אני מסכימה איתך שיש לנו הרבה מקומות עבודה שכרגע תופסים עובדים זרים, שבהחלט בזמן שאנחנו נמצאים, בתקפה הזאת כשיש המון אנשים ללא עבודה, אנחנו צריכים לדאוג להכניס אותם לאותם מקומות עבודה, אבל רק רצון שלנו זה לא מספיק.

טלי פלוסקוב: זה צריך להיות גם רצון של האנשים לעבוד בתחום הזה.

טלי פלוסקוב: פה אני לא יודעת אם אנחנו נמצא כל כך מהר את הרצון של האנשים לעבוד.

טלי פלוסקוב: מנכ"ל ביטוח לאומי מבקש גם להתייחס.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

מאיר שפיגלר: אני רוצה להתייחס לזה בכובעי מן העבר כמי שטיפל בכל הנושא של העובדים הזרים.

מאיר שפיגלר: הייתי אז מנכ"ל יחידת הסמך לעובדים זרים ואז באמת השקנו את מה שהוא אמר לגבי שילוב של עובדים זרים שאמורים בעצם להכשיר את העובדים הישראלים.

מאיר שפיגלר: למשל, בזמנו כרו את המנהרות משער הגיא ועד לעמק הארזים בנושא קו הרכבת המהיר מתל אביב-מודיעין-ירושלים, והיו מכונות שנקראות TBM, Tunnel Boring Machine.

מאיר שפיגלר: לא היה אף אחד שידע איך לתפעל אותם וכמובן להריץ את העבודות הנדרשות באמצעותם, והם התחייבו אז אלינו שכנגד כל עובד זר הם מתחייבים להעסיק בצורה ישירה, לא בצורה עקיפה, מעבר לכל העסקה עקיפה, אז זה היה סדר גודל של קרוב לשלושה עובדים ישראלים, 2.7 עובדים ישראלים והם התחייבו גם שבתוך תקופה מסוימת הם מסיימים את ההכשרה שלהם ואז הם בעצם יוכלו להמשיך את כל העבודות מבלי להידרש לכוח-אדם זר.

מאיר שפיגלר: היות והיום בנושא של התשתיות יש פרויקטים מכאן ועד להודעה חדשה, כולל באזור של גוש דן רבתי ויש צורך אדיר בידיים עובדות, זה בהחלט יכול להיות דבר שייסע מאוד, מיידית לקבלנים, לאותם גורמים שלקחו את המכרזים ואמורים לבצע את העבודות, ולהכשיר את הצוותים הישראלים שיוכלו מייד להיכנס לנעליהם.

מאיר שפיגלר: הם יעבדו במקביל לעובדים הזרים ולאחר מכן הם יוכלו כמובן להמשיך לעבוד במסגרת של משרה מלאה, וזה טוב מאוד.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לכולם.

טלי פלוסקוב: אני מבקשת להעלות לזום את מנכ"ל ההסתדרות החדשה, עו"ד אופיר אלקלעי, נמצא איתנו?

 << אורח >> אופיר אלקלעי: כן, אני אתכם.

טלי פלוסקוב: יופי, כן, אנחנו איתך.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אני מנכ"ל ההסתדרות.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: א', אני מברך על היוזמה, על המפגש, על הישיבה הזאת ועל כל סבב הדברים שנאמרו.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אני רק רוצה להוסיף לדברים שנאמרו כאן, שיש רגל אחת חשובה מאוד שצריכה להילקח בחשבון, שהיא חלק מהטיפול, זאת ההסתדרות.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אני מקבל את זה שיש פה את המעסיקים, יש ממשלה ויש הסתדרות.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אני חושב וסבור שכל הגופים האלה צריכים לשבת ביחד ולבנות את תוכנית הלימודים וההשמה במקומות העבודה השונים.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: ברגע שהתוכנית הזאת תכלול את שלושת הגופים האלה יחד עם גורמי הלימוד למיניהם, אני סבור שהתוכנית הזאת, יש לה מקום להצליח.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: דבר נוסף שצריך לקחת בחשבון, שלדעתי אולי לא קשור רק לקורונה, יש היום הרבה מאוד גופים שמכשירים עובדים.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: הרבה פעמים אין קשר בין הלימודים לבין מה שצריכים בסופו של דבר במקום העבודה ולכן ישנה חשיבות מאוד מאוד גדולה שיהיה תאום בין המעסיקים לבין ההסתדרות לבין הגופים שמלווים לבין הממשלה, שתהיה תוכנית כוללת, שיהיה קשר בין מה שמלמדים, שגם ילמדו את המספרים של מה שבאמת צריך.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: לדוגמא, אם למשל צריך עכשיו, דיבר ראול על בקרי בטיחות, שלא ילמדו עכשיו 10,000 אם צריך רק 1,000.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אם יש פה איזשהו מישהו שמתכלל את כל סיפור הלימודים וההשמה שלהם, אז הדבר הזה יכול מאוד להצליח.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: אני חושב שצריך לעשות את זה מהר ככל האפשר גם בקורונה אבל לא קשור רק לקורונה, ולעשות סדר עם כל גופי ההכשרה כי יש הרבה מאוד גופי הכשרה שפועלים בחלל בלי קשר לגופי הכשרה אחרים, בלי קשר למה שבאמת השוק צריך ובלי קשר האם באמת הנושאים שמלמדים שם הם רלוונטיים למקומות העבודה.

 << אורח >> אופיר אלקלעי: תודה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה למנכ"ל ההסתדרות החדשה.

טלי פלוסקוב: ללי דרעי, מנהלת קידום מדיניות, נמצאת איתנו.

טלי פלוסקוב: ללי הייתה איתנו גם בדיון הקודם.

טלי פלוסקוב: בבקשה, ללי, אנחנו רואים אותך.

ללי דרעי: שלום לכולם, קודם כל כמובן שאפו לניר ברקת על התוכנית, על היוזמה ועל החיבור לחיים האמיתיים, מה שנקרא.

ללי דרעי: קודם כל אנחנו במקפצה ובארגון 121, אנחנו מאוד מאוד מברכים על התוכנית.

ללי דרעי: אנחנו באמת מאמינים שרק שילוב מעסיקים, אגב, משלב הסילבוס ולא רק בשלב ההשמה, זה משהו שהוא מאוד מאוד נצרך.

ללי דרעי: יש לי הסתייגות, אולי שאלה לגבי עסקים קטנים ובינוניים.

ללי דרעי: אני לא בטוחה שלהם יש את התשומות הנדרשות מבחינת הזמן והכסף להשקיע בתוכנית כזאת.

ללי דרעי: בתוכנית שלנו אנחנו ביקשנו שיוקמו סוג של לשכות לקשרי מעסיקים בצורה ענפית או גיאוגרפית.

ללי דרעי: זה יכול להיות שירות התעסוקה כמובן שייקח את זה על עצמו או רשות מקומית.

ללי דרעי: יש כל מיני גופים שכבר יכולים לעשות את זה.

ללי דרעי: יש לנו גם עוד כמה מודלים שלוקחים בחשבון את הצרכים של כל מיני ענפים במשק, גם שירותים, גם מסחר, גם תעשייה ואנחנו מאוד נשמח להציג את זה בפני מי שמתעניין.

ללי דרעי: פשוט כל מיני מודלים מאוד יישומיים שמתכתבים מאוד עם העקרונות של התוכנית של ניר.

ללי דרעי: אנחנו לרשות

ללי דרעי: כם כדי להציג את זה בפני כל מי שמתעניין.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, ללי, יישר כוח על העבודה שאת עושה בתחום הזה.

טלי פלוסקוב: אני שומעת אותך בכל דיון.

טלי פלוסקוב: כל הכבוד.

טלי פלוסקוב: ספיר בלוזר, מנכ"לית התאחדות הסטודנטים.

טלי פלוסקוב: ספיר, כן, אנחנו איתך.

ספיר בלוזר: נעים מאוד, אנחנו גם מצטרפים לברכות על הקיום של התוכנית.

ספיר בלוזר: סוף סוף יש איזושהי תוכנית ברורה ומסודרת שמוצגת בהקשר שוק העבודה.

ספיר בלוזר: אני כן אגיד שחבל לי מאוד לראות שרוב חברי הוועדה החליטו שלא להגיע ולהתייחס לדברים.

ספיר בלוזר: אני רוצה להגיד שמעבר לכל הדברים שהעלו כאן, אליך חבר הכנסת ברקת, אני חושבת שחייבים להכניס לתוך התוכנית הזאת התייחסות ייעודית ל-400,000 הצעירים המובטלים בישראל, להסתכל מפריזמה של יעדים מדידים ברורים איך מחזירים את הצעירים, הם בהסדר בתוכנית הזאת, ולשלב אותם בתעסוקה.

ספיר בלוזר: שנית, בכל עולם ההכשרות לראות איך מייצרים הכשרות שהן מותאמות לדור הצעיר, גם בוגרי התארים הראשונים והשניים ובכלל הצעירים בישראל שהתעסוקה היא שונה מאשר תעסוקה שניתנת למבוגרים, אז אלה שני דברים שהיינו מאוד שמחים לראות שייכנסו לתוך התוכנית.

ספיר בלוזר: אנחנו גם נמצאים בקשר מאז שבוע שעבר כשעדכנת לגביה בוועדה ומאז היינו איתך בקשר.

ספיר בלוזר: אני רוצה להתייחס גם לדברים שאמר שפיגלר.

ספיר בלוזר: נושא של סטודנטים, אנחנו עדיין לא רואים שהמדינה מטיבה להשתמש בכסף של ההכשרות המעשיות כדי לקחת סטודנטים, לאפשר להם להיכנס במסגרת התמחות בשנה השלישית או הרביעית כבר לתוך חברה, מפעל, כל דבר שהוא ופשוט להשתמש בכסף הקיים של ה-OJT או כל סעיף אחר כדי לאפשר באמת ל-150,000 סטודנטים להיכנס לתוך שוק העבודה ולא עכשיו לייצר להם שנה או שנתיים שבהם הם לא יוכלו להשתלב, וזה פשוט מהפך מתבקש, אז אני יודעת שבהקשר של ביטוח לאומי יש הרבה מאוד דברים שאנחנו צריכים לקדם ביחד ואני הייתי שמחה שנצליח גם כאן.

ספיר בלוזר: דבר אחרון אני אגיד בהקשר שלנו כהתאחדות הסטודנטים הארצית.

ספיר בלוזר: אנחנו נשמח לסייע לתוכנית הזאת.

ספיר בלוזר: אנחנו יכולים לסייע בשתי זירות, האחת, פשוט לפרסם אותה לסטודנטים, להגיע בצורה מלאה לכל הסטודנטים בישראל שיכירו את הדבר הזה.

ספיר בלוזר: יש מצוקה עצומה.

ספיר בלוזר: אני מאמינה שיהיה ביקוש מאוד גדול להשתלבות בתוכנית, ושניים, יש לנו הרבה מאוד ידע לגבי הצורך והמאפיינים של הדור הצעיר שנכנס עכשיו לשוק העבודה.

ספיר בלוזר: יש לנו גם הרבה מחקר וסקרים בנושא ונשמח גם להעמיד אותם לרשות הדבר הזה.

ספיר בלוזר: שיהיה לנו בהצלחה.

ספיר בלוזר: אני מקווה שבישיבות הבאות של ועדת העבודה נמשיך לעסוק בדברים שהם קונקרטיים ושהם מדידים, כי כרגע אנחנו לא רואים שהממשלה מסתכלת על הצעירים בכלל ועל הצעירים המובטלים בפרט ואני מקווה מאוד שהתוכנית הזאת, כמו שהיא מסתכלת על העתיד של שוק העבודה, אז ככה היא גם תטיב להסתכל על איך מכניסים את הצעירים אליו.

טלי פלוסקוב: קודם כל תודה.

טלי פלוסקוב: אם האזנת לכל התוכנית, לכל הדיון בעצם, את שמעת שהנושא כן נמצא על שולחן הממשלה והולך להילחם.

טלי פלוסקוב: זה אחד.

טלי פלוסקוב: שניים, כדי לשים על השולחן תוכנית, צריך להכין אותה.

טלי פלוסקוב: מה שאנחנו היום עושים, אנחנו דנים על התוכנית שהכין חבר הכנסת ניר ברקת כדי שכל אחד מאיתנו ייתן את נקודת המבט שלו.

טלי פלוסקוב: את בעצם עכשיו העלית את הסוגיה של הסטודנטים והצעירים ואני מאמינה שניר ברקת בסיכום של דבריו גם יתייחס לזה.

טלי פלוסקוב: משתדלים לקחת הכול בחשבון.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שפשוט ללכת כדי להתקדם בלי לדעת לאן אתה רוצה להגיע, זה לא בהכרח נכון.

טלי פלוסקוב: אנחנו פה עושים תוכנית ברורה עם יעדים מסוימים, עם עלויות.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שכל צד בתוכנית הזאת הוא מחושב ולכן אני מאמינה שאנחנו נשמע את כל הדברים.

טלי פלוסקוב: לפני שאנחנו עוברים למשרד האוצר, אני רוצה לתת בכל אופן לרפרנט של משרד האוצר להתייחס.

טלי פלוסקוב: יש לי עוד חוב לאיגוד לשכות המסחר, סמנכ"לית אגף מיסים וכלכלה, ישראלה מני נמצאת איתנו.

טלי פלוסקוב: בבקשה ישראלה.

ישראלה מני: שלום לכם, א', תודה רבה לחבר הכנסת ברקת על העבודה.

ישראלה מני: זה מאוד מסייע.

ישראלה מני: אני רק רוצה להגיד שהבעיה הגדולה ואנחנו רואים אותה בעיקר בתחום המסחר, מי שיבדוק את הפילוח של האנשים שיצאו ונמצאים היום מחוץ לתחום העבודה, הם בעיקר בתחום המסחר והשירותים.

ישראלה מני: התוכנית מאוד נותנת רוח גבית לכל המהלך שהמדינה צריכה לעשות כרגע, אבל הדבר המיידי שצריך כרגע לעשות הוא פילוח אמיתי של שוק העבודה, איפה יש כרגע חוסר במשרות פנויות, ויש.

ישראלה מני: אנחנו יודעים שאצלנו יש.

ישראלה מני: אנחנו עושים אצלנו בתוך העסקים בינם לבין עצמם סוג של פילוח כזה.

ישראלה מני: כרגע לדעתי הגוף היחיד שעושה את העבודה הזאת הכלל-משקית זה רק הלמ"ס דרך הדוח החודשי שלו של משרות פנויות והוא מאוד חלקי, ואם הוועדה תוכל לתת דחיפה מאוד רצינית לעבודה מאוד מקיפה שתיתן תוך שבועות ספורים פילוח של המשרות הפנויות במשק לפי עסקים ממש, שאנחנו נדע איפה חסרות ונדע איפה לשבץ, אני חושבת שזה יתן סיוע מאוד גדול לתוכנית הכללית.

ישראלה מני: זה מה שהיה חשוב לי להגיד.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהרעיון מצוין.

טלי פלוסקוב: אנחנו ניקח את זה בחשבון, נראה איך אנחנו עושים את זה.

טלי פלוסקוב: מזה בעצם היינו צריכים להתחיל.

טלי פלוסקוב: עכשיו אני אשמח מאוד לשמוע את ההתייחסות של משרד האוצר.

טלי פלוסקוב: נמצא איתנו רפרנט תעסוקה באגף התקציבים, אביעד שוורץ.

אביעד שוורץ: כמו שאמרתי גם בדיון הקודם, הכשרות הוא נושא שהוא מאוד על הפרק ואנחנו עובדים עליו ביחד עם זרוע העבודה בעיקר של האגף להכשרה מקצועית.

אביעד שוורץ: שיתוף מעסיקים הוא חלק מאוד חשוב והכרחי בהכשרות.

אביעד שוורץ: זה משהו שיתרום להם רבות לשילוב המוכשרים בשוק העבודה ואנחנו מאוד נשמח לשיתוף פעולה.

אביעד שוורץ: להבנתי, לא כל ההכשרות יכולות להיעשות אצל המעסיקים.

אביעד שוורץ: זה משהו שהוא לא ישים בפועל, בטח אצל מעסיקים קטנים ובינוניים שיותר קשה להם לעשות את הדבר הזה וצריך לחשוב על הנקודה הזאת.

אביעד שוורץ: בכל מקרה יש עכשיו צוות בין-משרדי באופן כללי לנושא התעסוקה עכשיו במשבר.

אביעד שוורץ: אחד הנושאים שיעלו בו זה באמת נושא ההכשרות.

אביעד שוורץ: אנחנו עכשיו מנהלים ישיבות באופן קבוע.

אביעד שוורץ: זה התחיל שבוע שעבר, זה יימשך בשבועות הקרובים באופן די קבוע כמה פעמים בשבוע על מנת לקדם את הנושא וגם בשביל לבנות את התוכנית בצורה יותר מושכלת, שחלק מזה גם באמת דורש השגת נתונים יותר טובים על שוק העבודה, על הביקושים, מה שקצת הוצג פה באמת, של להבין איך מצליחים למצוא את המקומות, איפה יש ביקוש גבוה, איזה הכשרות יותר רלוונטיות, איזה פחות ומי האוכלוסייה שהכי כדאי למקד את ההכשרות בה.

טלי פלוסקוב: אביעד, יושבים פה אנשים, וכל מי שנמצא איתנו, הם יודעים איך צריך לעבוד ומה צריך לעשות.

טלי פלוסקוב: בלי גיבוי שלכם ובלי התערבות שלכם ובלי לחץ שלכם שום דבר לא יקרה.

טלי פלוסקוב: אם תרשה לי לשאול מה קורה עם אותם 50 מיליון שקל שדיברת עליהם בישיבה הקודמת, האם זה כבר נע?

טלי פלוסקוב: איפה זה נמצא היום?

אביעד שוורץ: ה-50 מיליון כבר עברו למשרד.

אביעד שוורץ: עכשיו בגלל שאנחנו בתקציב המשכי, בעצם מעלים את זה לוועדת חריגים לטובת קבלת אישור אבל זה בעצם כבר נמצא אצל המשרד.

אביעד שוורץ: עד שזה יעבור, אולי המשרד יוכל לעדכן איפה זה עומד שם אבל אני יודע שזה כבר בתהליך העלאה לוועדת חריגים, להוציא את הכסף, בעצם לחלק אותו לגופים.

טלי פלוסקוב: זה כבר נמצא במשרד העבודה, אתה אומר.

אביעד שוורץ: כן.

טלי פלוסקוב: אוקיי.

טלי פלוסקוב: טוב, תודה על ההתייחסות שלך.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד לך, לא שמעתי משהו חדש מהדיון הקודם.

טלי פלוסקוב: חשבתי שתיתן התייחסות קצת יותר עמוקה לתוכנית שהוצגה פה.

טלי פלוסקוב: נכון שפה אנחנו מדברים על מימון קצת שונה ממה שאתם רגילים.

טלי פלוסקוב: אתם הכלכלנים, אנשי אגף התקציבים, מה אתם חושבים?

טלי פלוסקוב: אני עוד פעם חוזרת ואומרת, יש פה תוכנית שבעיניי היא שונה לחלוטין ממה שאנחנו היינו רגילים.

טלי פלוסקוב: חוץ מכל המקדמות שאתה אומר, אנחנו צריכים ללמוד, זה ברור, רק אני לא מבינה מתי אנחנו צריכים ללמוד.

טלי פלוסקוב: עוד שנה אנחנו נגיש תוכניות?

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים עכשיו לספק פתרונות לאנשים.

טלי פלוסקוב: אנשים יושבים בבית ואולי אנחנו יכולים תוך שלושה חודשים להחזיר אותם לעבודה, אם לא פחות אפילו, אם אנחנו נציע להם כבר עכשיו להתחיל ללמוד במקצועות שהמדינה שלנו זקוקה להם.

טלי פלוסקוב: אין לנו זמן.

טלי פלוסקוב: להתקדם בקצב שהמדינה היום צריכה ולא רק "כרגיל".

טלי פלוסקוב: היום אנחנו לא מצב הרגיל, לכן אני מצפה מכם להתחיל לראות את הדברים קצת אחרת.

ניר ברקת: אני יכול לשאול שאלה אחת?

ניר ברקת: נניח לטובת העניין שבא ביטוח לאומי ואומר שהוא מוכן לקחת על עצמו את הקונספט הזה של הכשרות ישירות עם המגזר העסקי והוא יודע, כי זה חוסך לו כסף.

ניר ברקת: אתם נותנים לו מנדט?

ניר ברקת: ממליצים לשר לחתום?

אביעד שוורץ: אני אומר, אנחנו עכשיו נמצאים בתהליך אינטנסיבי בין-משרדי שכולל את משרד רוה"מ, משרד העבודה, משרד הכלכלה, בנק ישראל במטרה לגבש באמת המלצות קונקרטיות לדברים האלה בזמן הקרוב.

אביעד שוורץ: אנחנו עוד באמצע התהליך.

אביעד שוורץ: הכשרות בשיתוף מעסיקים זה כלי שהוא קיים, כולל במנגנונים שונים.

אביעד שוורץ: האם בהכרח דווקא דרך הביטוח הלאומי שהוא גם שותף בצוות הזה?

אביעד שוורץ: אנחנו ננסה בדיוק להבין את הדברים, מה הגוף הכי ישים לעשות את זה דרכו ומה הדרך.

אביעד שוורץ: זה בדיוק המטרה.

אביעד שוורץ: ברגע שיגובשו המלצות כמובן בשיתוף כל הגופים, אז נעלה אותם, לכן אני לא רוצה עכשיו להגיד המלצות כשאנחנו עוד באמצע התהליך.

טלי פלוסקוב: טוב.

טלי פלוסקוב: אני קיבלתי הודעה שמוטי אלישע ממשרד העבודה לא מצליח להתחבר לזום, אבל נמצאת איתנו גל פילק.

טלי פלוסקוב: בבקשה, גל.

גל פילק: שלום, אני גל פילק, אני ראש המטה במשרד העבודה והרווחה בזרוע העבודה וגם מובילה עכשיו תהליך שהתחלנו מול מעסיקים כשהמטרה שלנו היא לאפיין ככל הניתן מה הם הצרכים הנדרשים של מעסיקים כדי לתת מענים מותאמים, אם זה ברמות של הכשרה מקצועית, אם זה בכלים אחרים שיש היום לזרוע העבודה, ובחיבור עובדים, באנשים שנפלטו משוק העבודה לאור המצב, כמה שיותר מהר למשרות איכותיות ולתעסוקה.

גל פילק: אנחנו ממש בשלבים מתקדמים של גיבוש שותפות ביננו לבין המעסיקים.

גל פילק: לצד זה כמובן הכלים שכבר קיימים אצלנו היום, שאלה הכשרות מקצועיות, הכוון תעסוקתי שפועלים בכל הכוח.

טלי פלוסקוב: מצוין, אני שמחה לשמוע.

טלי פלוסקוב: אני חושבת ששמענו את כל הצדדים כאן.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד שאני מאוד מעריכה את מנכ"ל הביטוח הלאומי שנמצא איתנו בכל הדיון הזה ושומע את כל הדעות.

טלי פלוסקוב: זה לא מובן מאליו.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת ניר ברקת, אתה רוצה לתת התייחסות שלך לדברים ששמעת?

טלי פלוסקוב: בבקשה.

ניר ברקת: ראשית, תודה רבה על ההזדמנות.

ניר ברקת: אני מאוד מעריך, טלי, את האפשרות לכולם לדבר על תוכנית משנה סדורה שהצגנו בצורה מסודרת.

ניר ברקת: כפי שהאוזן שלי, ואני מניח שכל מי שנכח, שמע, שיש קונצנזוס מאוד מאוד רחב בין המעסיקים לבין חברי הכנסת, לציבור, לביטוח לאומי.

ניר ברקת: עכשיו אנחנו צריכים שהממשלה וזרוע העבודה והאוצר יתנו מנדט לחולל שינוי מהיר.

ניר ברקת: הדגש הוא על המהיר כיוון שה-850,000 מובטלים, כל אדם זה עולם ומלואו.

ניר ברקת: זה מה שצריך להיות לנגד העיניים, וכל דקה שאנחנו לא מניעים מהר יותר את התוכנית, אני רואה את אותם אנשים שבאמת על סף פת לחם.

ניר ברקת: זה דבר אחד.

ניר ברקת: עלה פה כל נושא אוכלוסיות מיוחדות, בין אם זה נשים מוחלשות וצעירים שבדיוק סיימו צה"ל.

ניר ברקת: הרציונל של התוכנית הוא קודם כל לאתר צרכים.

ניר ברקת: מי שמוביל את המהלך הזה, ודובי אמיתי, מגיע לו ולעינת ולאמנון המון קרדיט, כל הקרדיט בעולם כיוון שהיוזמה שהם הניעו היא מהפורום הכלכלי-חברתי.

ניר ברקת: מי שבעצם צריך להוביל את המהלך הזה זה הפורום לא כלכלי, זה כלכלי-חברתי, והפורום הכלכלי-חברתי מכיר את האתגר.

ניר ברקת: הפורום הזה לא נולד בשביל הפרויקט הזה, הוא נולד בשביל לחשוב על איך אנחנו כאנשי עסקים, כיזמים, אני מרגיש הזדהות מאוד גדולה כיזם, איך אנחנו דואגים לחברה כמכלול, לכן האחריות החברתית נמצאת שם על השולחן, במוח של דובי אמיתי ושל עינת ושל אמנון ושל כל אנשי העסקים ששמים הרבה מאוד מזמנם בנושא.

ניר ברקת: לאורך זמן מערכת המיון ושליטה שתיבנה, התובנות שיהיו שם יכולות להקרין על ההשכלה הגבוהה בישראל.

ניר ברקת: ההשכלה הגבוהה עוברת שינוי בכל העולם.

ניר ברקת: הזום והקורונה פתאום יצרה הזדמנויות חדשות, סוגים חדשים של מקצועות והמגזר העסקי יודע להגדיר אותם יותר טוב מכל אחד אחר, לפני כולם, כי הם צריכים את העובדים, לכן ההערכה שלי שתוך כדי תנועה, ולא צריך לחכות הרבה זמן, זה תוך כדי תנועה אפשר לעשות ניסים ונפלאות ובתנאי שהמנדט נמצא שם בהרדקור של הפורום הכלכלי-חברתי.

ניר ברקת: האנלוגיה הטובה ביותר לתהליך המיון לגוף הזה זה מה שעושה צבא הגנה לישראל.

ניר ברקת: אני חוזר ואומר, לצבא יש שער יציאה.

ניר ברקת: אני גם בוועדת חוץ וביטחון ואחד הדברים שלמדנו מצה"ל זה שיש להם צורך אמיתי, צורך של צה"ל לדעת איך הוא מפנה 60,000 לוחמים, לוחמות, חיילות וחיילים כל שנה למגזר הפרטי, אז התובנות הללו השתלבו מאוד יפה במיזם שאנחנו מדברים עליו.

ניר ברקת: לבסוף אני רוצה להגיד מילה טובה כאן לביטוח הלאומי שלא סתם אני חושב ששפיגלר יושב כאן.

ניר ברקת: שפיגלר, אני חושב שכל מדינת ישראל ובוודאי כל חברי הכנסת אסירי תודה לרמה ולמקצוענות של איך שהביטוח הלאומי מתנהל.

ניר ברקת: עם כל המערכת האוצרית שיש בלשון המעטה מחלוקות לא מבוטלות בפרלמנט, בכנסת מול אגף תקציבים באוצר, אני יכול להגיד בדיוק הפוך על הביטוח הלאומי.

ניר ברקת: יש כלל עסקי שאומר, אם משהו מצליח, תרחיב אותו.

ניר ברקת: תן לו מנדט להתרחב ולהתפתח.

ניר ברקת: אם דבר אחד חשוב לי מהמפגש הזה היום, שאנחנו כוועדה בכנסת או כנסת במכלול נבקש מהממשלה להאיץ את התהליך ולתת מנדט למגזר העסקי שיודע לעבוד מצוין עם הביטוח הלאומי.

ניר ברקת: זה לרוץ מאוד מהר קדימה ולתת מענה אמיתי לאותם אנשים שהיום הם חסרי עבודה, שהיה להם פרנסה מצוינת וטובה לפני הקורונה, עולמם הכלכלי חרב עליהם.

ניר ברקת: אנחנו חייבים לתת להם הזדמנות, למי שמעוניין בכך, לשנות כיוון ולהתפרנס בכבוד.

ניר ברקת: זה אפשרי.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: לפני שאני מסכמת כמובן, אני אתן למנכ"ל הביטוח הלאומי, מר שפיגלר.

מאיר שפיגלר: תודה ליושבת-ראש ומעבר לזה כמובן לחבר הכנסת ניר ברקת שזו חוויה לשתף איתו פעולה ולקדם דברים שהם לטובת עם ישראל, ואני רוצה להודות לו על מה שהוא אמר, בשם כל עובדי הביטוח הלאומי, ודאי בשם ההנהלה ובשמי.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: טוב, אני אתחיל גם כן כנראה מהפרגון.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד, אם אנחנו מדברים על הביטוח הלאומי, אז אני חושבת שהשתנתם מקצה לקצה ואתה יודע כמה ביקורת הייתה לי ועדיין לפעמים יש על הביטוח הלאומי, אבל אני רואה באמת, מרגע שאתה לקחת את המושכות לידיים, יש שיפור מאוד משמעותי בכל מה שקורה שם.

טלי פלוסקוב: אם אנחנו הגענו למצב שהביטוח הלאומי מציע לנו לקדם חוקים כדי להטיב עם האזרחים, זה כבר באמת דיינו, אז יישר כוח.

טלי פלוסקוב: אנחנו מעריכים את זה מאוד.

טלי פלוסקוב: אני כמובן רוצה להודות לחבר הכנסת ניר ברקת על העבודה המאוד מקצועית.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהעיתוי שאתה בחרת הוא מאוד מאוד חשוב, ותודה שנכנסת במקרה לדיון של שבוע שעבר.

ניר ברקת: לא במקרה.

טלי פלוסקוב: כן, אבל הרגשתי שאנחנו חייבים לתת לך פלטפורמה להציג את התוכנית הזאת גם בוועדה כדי שגם המאזינים ישמעו וגם מי שרואה אותנו.

טלי פלוסקוב: יש הרבה אזרחים היום שרואים ערוץ 99 כדי להבין מה קורה בכנסת ואיזה החלטות מתקבלות.

טלי פלוסקוב: אני רוצה כמובן להודות גם ליושב-ראש הוועדה הקבוע, חבר הכנסת חיים כץ על כך שהוא הסכים בעצם להעלות את הנושא הזה לדיון, וגם על זה אני מעריכה.

טלי פלוסקוב: יש עוד כמה יוזמות שחברי כנסת מקדמים עכשיו.

טלי פלוסקוב: אני יודעת שביום ראשון עולה הצעת חוק על ביטול הורדה של 30% מדמי אבטלה לאלה שעוברים הכשרה מקצועית.

מאיר שפיגלר: אני חושב שזה בסמכות השר.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: גם השר כמובן, יש לו פה באמת חלק מאוד משמעותי.

טלי פלוסקוב: מה שאנחנו צריכים עכשיו לעשות זה בעצם לקחת את כל הדברים הטובים שעכשיו דיברתי עליהם, לחבר את כולם יחד עם אותם האנשים הנפלאים שהיו לנו היום בשיחת הזום ובאמת לפנות לממשלה שלנו, גם לראש הממשלה וגם לשר האוצר, גם לשר העבודה והרווחה וביחד כמה שיותר מהר להניע את התוכנית הזאת לביצוע.

טלי פלוסקוב: זה באמת משהו שאזרחי מדינת ישראל היום זקוקים יותר מכל דבר אחר.

טלי פלוסקוב: הם לא רוצים ללכת לצעוק בהפגנות שאין להם מה לאכול, אבל אנחנו צריכים לספק להם איך להמשיך לחיות במצב של היום.

טלי פלוסקוב: התוכנית הזאת בהחלט יכולה להיות מענה להרבה אנשים ואני חושבת שמספר האנשים יכול להיות הרבה יותר גבוה מ-100,000 שאני שמעתי.

טלי פלוסקוב: אנחנו נחבר עוד פעם גופים נוספים ומשרד העבודה שהוא מקדם גם את התוכנית שלהם, שגם היא מבורכת מאוד, ששמענו כאן.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת משה אבוטבול נכנס לדיון.

משה אבוטבול: אני הגעתי מתוך הערכה מאוד גדולה לניר שבעצם הוא עשה דבר טוב לעם ישראל לא רק פה, גם שנים כראש עיריית ירושלים.

משה אבוטבול: אנחנו ידידים הרבה שנים.

משה אבוטבול: אני חושב שהתוכנית היא נהדרת.

משה אבוטבול: עברתי קצת בין הדברים, אבל זה בעצם דברים שכל השנים רצינו לעשות אותם.

משה אבוטבול: גם אני כשהייתי ראש העיר בית שמש, אז תמיד דיברנו על כל מיני פרויקטים שהיום בעצם עם המצב של הקורונה אנחנו יכולים להנגיש אותם, וזה דבר שבאמת יכול לתרום גם ביום-יום ולעשות הפיכה מחשבתית גם במגזרים שבעבר לא נגעו בדברים מהסוג הזה.

משה אבוטבול: אתה כראש עיריית ירושלים התעסקת עם הרבה מגזרים והרבה מגדרים.

משה אבוטבול: אני חושב שבאמת לך יאה ולך נאה להעביר תוכניות מהסוג הזה.

משה אבוטבול: אני כמובן אומר, בנושא הזה היות שבאמת יש קצת רגישות מסוימת כזו או אחרת, אני בטוח שאתה תדע עם היועצים הנפלאים שלך ששנים רבות צעדו איתך, להביא את זה בצורה מושלמת אם אתם רוצים שזה יכנס גם למגזר שלנו, דרך הרבנים, ואתה אלוף בנושא הזה.

משה אבוטבול: אני קודם כל מברך על זה, מאוד מודה לכם.

משה אבוטבול: אתמול, אגב, בפנל שהייתי באתר שנקרא כיכר השבת, דיברתי בשבח בנושא הזה, כי בעצם היום זה השיח אצלנו, רק תעשו את זה בהתאמה כדי שיתאים לכולם ואני בטוח, ניר, שתקצור הרבה פירות בדברים האלה.

משה אבוטבול: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: אני אבקש מהוועדה להוציא פניה לראש הממשלה, לשר האוצר ולשר העבודה על הדיון של היום בבקשה לקדם כמה שיותר מהר את התוכנית, ללמוד אותה לעומק ויחד עם כל השותפים לצאת למשימה.

טלי פלוסקוב: רבותיי, תודה רבה לכולם, היה דיון מרתק.

טלי פלוסקוב: הישיבה נעולה.