הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 29, 2020-07-21 11:33

עפר שלח: אני פותח את הדיון.

עפר שלח: אנחנו במסגרת העיסוק של הוועדה בדוחות מבקר שונים שמתכתבים באופן כזה או אחר עם סוגיות הנוגעות למשבר הקורונה, יוצאים מתוך דוח שעסק כמובן הרבה לפני הקורונה אבל עסק בשירות הרפואי לחיילי החובה, וממנו אנחנו נבין גם דברים שעולים מן הדוח אבל גם דברים שנוגעים כרגע, כי לפחות על פי הידיעות, בגל הזה של הקורונה גם בתוך צה"ל שיעורי התחלואה וההתמודדות הם יותר קשים ממה שהיה.

עפר שלח: כל אלה דברים שהגיעו אלי כפניות אישיות.

עפר שלח: אני בוודאי אעלה אותן במהלך הדיון.

עפר שלח: יש לנו בזום נציגות נכבדה מאוד של צה"ל, אנחנו נפנה אליה אבל קודם כל כרגיל, יוסי, בבקשה.

יוסי ביינהורן: אני אפתח בכמה דברים ואחר כך אתן לגברת ירדנה דורון להציג גם מאוד בקצרה את הליקויים העיקריים.

יוסי ביינהורן: בעצם הרקע לביקורת הזאת זה האחריות שיש לצה"ל על בריאות חייליו לפי חוק הבריאות הממלכתי, וקרפ"ר במרכז.

יוסי ביינהורן: קצין הרפואה על פי פקודת המטכ"ל, הוא אחראי על הטיפול הרפואי בחייל.

יוסי ביינהורן: אנחנו זיהינו בתקופה של הדוח בעצם התלבטות של מערכת הביטחון-צה"ל בשאלה איפה חיילים צריכים להיות מטופלים, כאשר ב-2010 על פי ממצאים שהיו אז, שבו הטיפול הרפואי בצה"ל בגלל בעיות כוח-אדם ואחרים הוא לא המיטבי, החליטו על מיקור חוץ, לצאת לקופות החולים.

יוסי ביינהורן: שלוש שנים אחרי זה הטיפול חוזר לצה"ל.

יוסי ביינהורן: כשאנחנו בוחנים את עבודת המטה, מסתבר שדברים שבגינם החליטו להחזיר את המיקור חוץ, די טריוויאלי היה להבין שהם יקרו כאשר יצאו למיקור חוץ, כי כל טלטלה כזאת של חיילים מפה ושם, יש לה מחיר, אז זה הנושא הראשון שטיפלנו בו.

יוסי ביינהורן: הנושא השני שהבנו מייד אחרי שבחנו את הנושא, שנושא זמינות השירות זה הדבר העיקרי שמפריע לחיילים, גם הרפואה הראשונית וגם הרפואה היותר מאוחרת, רופא מומחה ואחרים, כאשר כמובן הולכים למענה הטלפוני, בסוף החייל נמצא שם בשטח והוא צריך לקבל מענה.

יוסי ביינהורן: בדקנו איך המענה הזה נראה.

יוסי ביינהורן: תיכף נציג את זה.

יוסי ביינהורן: הדוח התמקד בתחילה בחיילים העורפיים כי המיקור חוץ נגע לקבוצת החיילים שנמצאת בקריה ובתל השומר, אבל תוך כדי הדיון אמרנו בעצם, רגע, יש פה חיילים לוחמים, בואו נראה מה מצבם.

יוסי ביינהורן: עשינו סקרים מאוד רחבים ביחידות רבות וגם שם התמונה, תיכף נציג אותה, לא הייתה משביעת רצון.

יוסי ביינהורן: יותר מ-50% מהחיילים הלוחמים לא מרוצים מהשירות הרפואי והסיבות יוצגו תיכף.

יוסי ביינהורן: אמרנו, העיקר זמן ההמתנה, המוקד, וזה בעצם השירות לחייל.

יוסי ביינהורן: אנחנו כבר הצגנו את הדוח הזה ב-2017 ואני מציע מאוד בקצרה, ירדנה, להציג את הליקויים העיקריים, ואני אסכם.

ירדנה דורון: נושא ראשון זה מיקור החוץ וביטולו.

ירדנה דורון: מקרפ"ר וגורמי מטכ"ל לא נתנו את דעתם להשלכות שיכולות להיות על מיקור החוץ בסוגיות מהותיות, כאשר אחת מהן זו הייתה גידול בימי מחלה לחיילים, לכן עבודת המטה בעצם שהוגשה לקראת המהלך של מיקור החוץ וגם הדיונים שהתקיימו בגינה לא היו מקיפים.

ירדנה דורון: ליקוי נוסף בנושא הזה, אחרי שמיקור החוץ מומש, מקרפ"ר ביקשה לנייד רופאים אזרחיים עובדי צה"ל ליחידות השדה.

ירדנה דורון: אלה לא הסכימו לעבור.

ירדנה דורון: כתוצאה מכך המטרה המרכזית של מיקור החוץ, שזה היה הסתת משאבים לטיפול בחיילים ביחידות השדה, בעצם לא מומשה.

ירדנה דורון: אנחנו המלצנו למטכ"ל להפיק לקחים מתהליכי קבלת החלטות מטכ"ליים שהתקיימו ביחס למיקור החוץ של שירותי הרפואה כדי שטעויות דומות בתהליכי מיקור חוץ אחרים לא ישנו.

ירדנה דורון: הנושא הבא מתייחס לזמינות שירותי הרפואה הראשונית.

ירדנה דורון: כתוצאה מזה שהחליטו לוותר על מיקור החוץ, נפגעה הזמינות של שירותי הרפואה הראשונית לחיילים ששירתו בקריה ותל השומר.

ירדנה דורון: זה בא לידי ביטוי בכך שזמן ההמתנה הממוצע לתור אלקטיבי לרופא ראשוני נמשך שבועיים עד שלושה שבועות והיה קיים קושי לקבל מענה טלפוני מהמרפאות במיוחד בשעות הבוקר, וחיילים רבים נטשו את השיחות.

ירדנה דורון: כמו כן במקרפ"ר לא הייתה נורמה לגבי זמן המתנה המרבי של חיילים לתור אלקטיבי לרופא ראשוני.

ירדנה דורון: רק בספטמבר 2015 קבע מקרפ"ר את משך הזמן המרבי של שבוע ימים, אבל הזמן הזה לא עוגן בפקודות.

ירדנה דורון: מקרפ"ר גם לא מקיימת בקרה על זמני ההמתנה של חיילים ולא משווה את זמני ההמתנה בין המרפאות והיא לא מפיקה מכך את הלקחים.

ירדנה דורון: אנחנו המלצנו שצה"ל צריך לעגן בפקודות שזמן המתנה ראוי לתור הוא עד שבוע ימים והוא צריך לפעול שלמקרפ"ר יהיו מערכות מידע שיאפשרו לו לקבל נתונים ממוחשבים מכלל מרפאות צה"ל למפגש עם רופא.

ירדנה דורון: הנושא הבא מתייחס לשביעות רצון של חיילים לוחמים מהשירות הרפואי.

ירדנה דורון: סקר שערכנו בקרב מדגם מייצג של חיילים ביחידות לוחמות הצביע שלמעלה ממחצית החיילים לא היו שבעי רצון מהשירות הרפואי, כאשר עיקר אי-השביעות זה זמינות השירות.

ירדנה דורון: אנחנו המלצנו שצה"ל צריך לגבש פתרונות לשיפור השירות הרפואי לחיילים לוחמים והוא צריך גם לעשות סקרים עיתיים כדי לבחון את שביעות הרצון של חיילים מהשירות שהם מקבלים.

ירדנה דורון: הנושא הבא זה זמינות המענה הטלפוני של המוקד הצבאי לזימון תורים לרפואה שניונית.

ירדנה דורון: אנחנו מצאנו שזמן המתנה הוא ארוך מאוד, בין 45 ל-60 דקות.

ירדנה דורון: כמו כן קיימים ניתוקים רבים מעבר למה שמקרפ"ר קבע.

ירדנה דורון: כל זה גרם לעומס ממתינים, לכן שיעור החיילים שנטשו את השיחות היה גבוה מאוד.

ירדנה דורון: בעצם אנחנו מצאנו ש-146,000 שיחות ננטשו.

ירדנה דורון: ההמלצה הייתה שמקרפ"ר צריך להשלים את כל התהליכים כדי לבחון איך הוא משפר את זמינות המענה הטלפוני.

ירדנה דורון: זמן המתנה למפגש עם רופא מומחה – אנחנו מצאנו שחיילים המתינו למפגש עם רופא מומחה ימים רבים מעבר לתקן שקבע מקרפ"ר, כאשר התקן זה 14 יום בממוצע לחייל לוחם ו-21 ממוצע לחייל שאינו לוחם.

ירדנה דורון: עיקר העיכובים, אנחנו מצאנו בהתמחויות של אורתופדיית גב ואורתופדיית כף הרגל אבל בעצם בביקורת אנחנו בדקנו 20 רופאים בהתמחויות שונות ואלה בעצם המקומות שזמן המתנה היה הארוך ביותר.

ירדנה דורון: ההמלצה שלנו הייתה לפעול לקיצור זמני ההמתנה הארוכים לרופאים מומחים.

יוסי ביינהורן: אדוני היושב-ראש, לסיכום אנחנו אומרים, הזכות לבריאות היא זכות בסיסית של חייל.

יוסי ביינהורן: הצבא נקבע כמי שצריך לטפל בו ויש לו אחריות מוסרית על הדבר הזה, כי חייל לא יכול לפנות כרגע לקופות החולים.

יוסי ביינהורן: זה המענה שיש לו.

יוסי ביינהורן: אנחנו מציגים בדוח, וזה הוצג כרגע, בעצם תלאות.

יוסי ביינהורן: חייל צריך לקבל שירות.

יוסי ביינהורן: הוא עובר תלאות גם בזמן ההמתנה שלו, ואין לו יותר מדי זמן.

יוסי ביינהורן: אנחנו יודעים שחיילים עסוקים ואם הם צריכים לבלות בשיעור שהוצג קודם, ליד הטלפון, אז זה שירות לא סביר.

יוסי ביינהורן: אני מקווה שהיום יוצג בוועדה שהממצאים הלא טובים האלה שמצאנו בביקורת, שופרו והיום צה"ל נותן שירות יותר טוב, ואולי גם אפשר להתעדכן בשאלה מה קרה עם הדילמה, מיקור פנים, מיקור חוץ.

עפר שלח: ידוע לכם שאחרי הדוח שלכם הייתה ועדת שפירא וחזרו לרעיון של מיקור חוץ של הרפואה בשגרה.

יוסי ביינהורן: לרעיון.

עפר שלח: נתחיל עם סגן קרפ"ר.

עפר שלח: אחר כך יהיה לנו את האלוף תורג'מן לאיזשהו זמן קצוב.

עפר שלח: כמובן תשובות המקרו באמת הכי טוב לקבל ממנו.

עפר שלח: אל"מ פינק, אם אתה יכול להגיד לנו איפה באמת תופס אתכם גם אירוע הקורונה, אבל לא נתייחס עכשיו אליו ספציפית, בתהליך שנגזר ממסקנות ועדת שפירא.

עפר שלח: אנחנו מכירים את הוויכוח שהיה אחר כך.

עפר שלח: גם קרפ"רים לשעבר היו מעורבים בו.

עפר שלח: אני עסקתי בזה בוועדת החוץ והביטחון.

עפר שלח: איפה אתם בהקשר הזה של מיקור חוץ, טיפול פנים ברפואה בשגרה בצה"ל נכון להיום?

אל"מ נעם פינק: צוהריים טובים, אני סגן קרפ"ר.

אל"מ נעם פינק: נמצא איתנו גם מפקד המשר"פ, ד"ר יובל רן שהוא אחראי בצה"ל על השירות הרפואי.

אל"מ נעם פינק: כמובן אפשר לפנות אליו.

אל"מ נעם פינק: הוא מרכז את התחום בצה"ל.

אל"מ נעם פינק: אחד מתפקידיי זה כל העיסוק בקורונה.

אל"מ נעם פינק: אני מרכז את העיסוק בקורונה בצה"ל.

עפר שלח: אנחנו נגיע לזה בהרחבה.

עפר שלח: אני שואל קצר וממוקד ככל שאפשר ואחר כך נעבור באמת עם ראש אט"ל על ההיבטים היותר רחבים של זה, איפה מבחינת התהליך הארגוני של מעבר חזרה למיקור חוץ בשירותי רפואה בשגרה תופס אתכם המשבר הנוכחי?

אל"מ נעם פינק: חיל הרפואה אחראי על הטיפול בחיילים, אין שום ויכוח על זה, אנחנו קופת החולים של החיילים, ומתעסק שנים רבות עם לשפר את השירות, להרחיב את השירות, לפתוח שירותים נוספים, ולשפר את השירות זה גם איכות וגם זמינות שבעיקר עלתה פה בדוח.

אל"מ נעם פינק: אני אגב אומר ככלל, מקבל את כל האמירות בדוח וגם את המסקנות של הדוח אנחנו מקבלים.

אל"מ נעם פינק: במסגרת המאמצים לשפר, חיל הרפואה ביצע בשני העשורים האחרונים גם מיקורי חוץ, אחד מהם, המיקור האחרון הוא המיקור שהדוח מתייחס אליו, שהסתיים בשנת 2014 עם ההחלטה להחזיר את החיילים האלה בשתי המרפאות בקריה ובתל השומר לטיפול רפואי בתוך צה"ל.

אל"מ נעם פינק: המיקור נמשך שלוש שנים.

אל"מ נעם פינק: לאור הניסיון שהיה בשלושת השנים האלו, בתחילה עם שתי קופות חולים ואחר כך כל קופות החולים, היו שם דברים שהיו טובים, היו גם לא מעט דברים שצה"ל לא היה מרוצה מהם.

אל"מ נעם פינק: בוצע תהליך ניתוח שבסיומו התקבלה ההחלטה.

אל"מ נעם פינק: קרפ"ר אז המליץ עליה והיא אושרה על ידי המטה הכללי לחזור.

אל"מ נעם פינק: במסגרת זה חיל הרפואה חזר לתת את השירות באופן מלא.

אל"מ נעם פינק: ועדת שפירא בעצם היא ועדה שהוקמה כעוד מאמץ למצוא עוד פתרונות לשפר את זה והמליצה את המלצותיה שהן קיימות, מוכרות.

אל"מ נעם פינק: אני מניח שראש אט"ל יתייחס לכל הסוגיה הזאת של התהליך שאנחנו נמצאים בו היום.

עפר שלח: ראש אט"ל שומע אותנו?

אלוף איציק תורג'מן: חבר הכנסת שלח, שומעים אותי?

עפר שלח: שומעים היטב.

עפר שלח: התהליך של יישום מסקנות ועדת שפירא וההחלטה שלמיטב ידיעתי נפלה, של העברת שירותי הרפואה בשגרה בצה"ל למיקור חוץ, איפה נמצא הדבר הזה?

עפר שלח: איפה תופס אתכם משבר הקורונה מבחינת ההתארגנות הזאת?

אלוף איציק תורג'מן: התהליך של עבודת המטה על רפואת החוץ נמצאת ממש בעיצומה.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו בתהליך שלם עם כל למידת הלקחים מהמיקורים הקודמים כולל מיקור אביב, היתרונות, החסרונות, למה הוא נכשל ולמה הפסיקו אותו.

אלוף איציק תורג'מן: הקמנו מינהלת בראשותו של פרופ' אילון גלזנר, הוא הקרפ"ר הבא גם, שעבדה בשנתיים האחרונות וייצבה את המענה הרפואי הנדרש לחיילים באמצעות מיקור החוץ.

אלוף איציק תורג'מן: קודם כל זו החלטה של הרמטכ"ל שהוא מפקדי, שהשירות הרפואי יעבור לשירותי מיקור החוץ.

אלוף איציק תורג'מן: מצד שני, אנחנו אחראים על הרפואה המבצעית של צה"ל ולכן יש פה ממש תהליך שלם שבא ואומר איפה נשארת רפואה צבאית כי אנחנו מחויבים גם לבט"ש וגם לגזרות השונות וגם להכשרות והאימונים ששם נדרש רפואה צבאית צמודה, ושאר השירותים, ככלל רוב השירותים יהיו שירותים על בסיס קופות החולים בדומה למענה האזרחי שניתן.

אלוף איציק תורג'מן: יש פה עבודה מאוד מאוד מדוקדקת, משולבת עם משרד הבריאות ומשרד הביטחון שמשולבים בתוך העבודה הזאת לראות שאנחנו נותנים את המענה המותאם למה שאנחנו רוצים משירותי החוץ.

אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת מדובר באוכלוסייה בריאה וצעירה שהם לא צרכני כלל השירותים שנמצאים בחוץ ולכן אנחנו עושים התאמה למה נדרש אלינו בשירות הצבאי.

אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת אנחנו נדרשים לחזק חלק מהמקומות, לא בכל המקומות שצה"ל נמצא, לדוגמא בערבה יש שירות רפואי נרחב ולכן בחלק מהמקומות אנחנו משאירים רפואה צבאית או נפתח מרפאות נוספות.

אלוף איציק תורג'מן: זה בגדול על העבודה.

אלוף איציק תורג'מן: העבודה הזאת תופסת אותנו ממש לקראת הסכם הבנות עם משרד הבריאות.

אלוף איציק תורג'מן: בכל זאת גם במשרד הביטחון התחלפו אנשים, גם במשרד הבריאות התחלפו אנשים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו עם צוות משותף שעובד בשנה וחצי האחרונות, בטח שאני כאן באט"ל, ואנחנו לקראת הצגות נוספות.

אלוף איציק תורג'מן: הרמטכ"ל ראה את ההצגה ואישר אותה, גם את המתכונת שלה.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נגיע למשרד הבריאות ונחליט מתי אנחנו יוצאים לדרך עם זה.

עפר שלח: מתי מבחינת

עפר שלח: כם מרימים את השלטר?

עפר שלח: מתי מבחינת

עפר שלח: כם אני כחייל נגיד בקריה אקבל את המענה הרפואי הראשוני לא ביחידה שלי אלא בקופת חולים?

אלוף איציק תורג'מן: קודם כל כשיהיה לנו הסכם.

אלוף איציק תורג'מן: אני לא יודע לומר מתי יהיה הסכם.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו צריכים בסוף את שני הצדדים שיחתמו על ההסכם הזה, ומרגע שיחתמו על ההסכם, אנחנו סיכמנו על תהליך מדורג.

אלוף איציק תורג'מן: אי אפשר ביום אחד להוריד את השלטר בצה"ל ושכולם ירוצו לקופות החולים.

אלוף איציק תורג'מן: זה לא עובד ככה.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נתחיל במספר יחידות בהיקף גדול, מדורג, גם לוחמות סגורות וגם יחידות פתוחות שיתחילו עם קופות החולים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נעשה את התהליך הזה איתם מדורג.

אלוף איציק תורג'מן: יש שיח עם קופות החולים אבל הוא עוד לא פרקטי.

אלוף איציק תורג'מן: ברגע שיחתמו על ההסכם אנחנו נצא ונדע מה התהליך עצמו.

עפר שלח: בשיח שהיה סביב זה הדגש היה שביחידות הלוחמות המענה ימשיך להיות מענה פנימי.

אלוף איציק תורג'מן: יהיה.

אלוף איציק תורג'מן: כלל היחידות המבצעיות של צה"ל יישאר רופא צבאי.

אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר לך, יש לנו אחריות לא רק על רפואת השגרה אלא גם על הרפואה המבצעית.

אלוף איציק תורג'מן: כדי לקיים את צה"ל היום בבט"ש, מעצרים מבצעיים, כדי לקיים את צה"ל בהכשרות ובאימונים, ירי פגזים, ירי תותחים, אתה צריך רופא צמוד ולכן בכלל היחידות הסגורות והמבצעיות, שייטות, טייסות, גדודים מבצעיים יישאר רופא צבאי.

אלוף איציק תורג'מן: אפילו נשפר בחלק מהמקומות.

אלוף איציק תורג'מן: בחלק מהמקומות יהיו אפילו שני רופאים איפה שנדרש.

אלוף איציק תורג'מן: המטרה זה לא רק לעבור החוצה אלא לשפר את רפואת השגרה והרפואה המבצעית של צה"ל גם לחירום וגם לשגרה.

עפר שלח: האם היום ואחרי השינוי הזה מספרי הרופאים שיש בצה"ל מספיקים?

אלוף איציק תורג'מן: מאז שהתחלנו את פרויקט "צמרת", שזה רפואה צבאית, הכשרה ייעודית לרפואה צבאית, עם היקף רופאים עולה.

אלוף איציק תורג'מן: זה מהלך אחד.

אלוף איציק תורג'מן: מהלך שני, אנחנו שיפרנו את כל התהליכים עם הרופאים העולים לצה"ל ולכן היקף הרופאים, אנחנו היום להערכתי עם למעלה מ-85% עם רפואה צבאית שנמצאת אצלנו.

אלוף איציק תורג'מן: הפערים, איפה שהם קיימים, הם קיימים רק במרפאות עורפיות שאנחנו שם יודעים לקחת סיכון גם לאור מרפאות ביקור רופא שנמצאים וכו' וכו'.

אלוף איציק תורג'מן: הרפואה בשטח היא רפואה מאוד חזקה.

אלוף איציק תורג'מן: האיכויות של הרופאים מ"צמרת" הם בלתי רגילים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו רואים את זה.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו שומעים את זה גם מבתי החולים האזרחיים.

עפר שלח: כמה רופאים "צמרת" מכשירה בשנה?

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו מכשירים 70 רופאים שנה.

אלוף איציק תורג'מן: תמיד נעם יכול לתקן אותי אבל אני בקיא מאוד.

אלוף איציק תורג'מן: אני גם נמצא איתם, 70 רופאים במחזור.

אלוף איציק תורג'מן: היינו רוצים יותר.

אלוף איציק תורג'מן: בסוף זה המקומות.

אלוף איציק תורג'מן: יש רצון עז להגיע לפרויקט הזה ולמסלול הזה ואנחנו בוחרים שם את הטובים ביותר.

אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, כל המהות של הפרויקט הזה זה להביא את הרופאים ליחידות המבצעיות.

אלוף איציק תורג'מן: זה אנשים שאנחנו בוחנים אותם, מאבחנים אותם, שלא רק עם יכולות קוגניטיביות ואקדמיות אלא יכולות גם פיזיות בסוף לשרת ביחידה לוחמת קדמית של צה"ל.

עפר שלח: אולי לסגור באמת את הנושא של רפואת השגרה כי אנחנו נתמקד עוד מעט בקורונה.

עפר שלח: חלק מהשיח שהיה סביב זה, ואני גם זוכר אותו מוועדת חוץ וביטחון, אחד, שהדרישות של רופא צבאי, הוא רופא והוא צבאי, והדרישות של המערכת הצבאית והקריטריונים שלה והגדרת המשימה שלה יכולים לא להיות דומים או להתחכך איכשהו עם צורת הראיה של רופא אזרחי, וזה נגיד בא לידי ביטוי בסוגיות כמו גימלים או דברים כאלה.

עפר שלח: את הדברים התפיסתיים האלה אתם פתרתם?

עפר שלח: אתם עובדים עליהם?

אלוף איציק תורג'מן: אתה מתכוון למיקור חוץ.

עפר שלח: כן, כאשר יהיה מיקור חוץ.

עפר שלח: זאת הייתה אחת הבעיות שהוצגו אם וכאשר נעבור למיקור חוץ מפני שרופא בקופת חולים מסתכל על חולה אחרת משרופא צבאי מסתכל על חייל.

אלוף איציק תורג'מן: אני מסכים איתך.

אלוף איציק תורג'מן: אחד, לקחנו את זה כחלק מניהול הסיכונים.

אלוף איציק תורג'מן: - - - האחרונה שמבוצעת ונמצאת ממש בשיאה בשונה ממיקורים קודמים, לקחה את כל המעטפת הנוספת.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו כמעט לא עסקנו בכוח-אדם במיקורים הקודמים.

אלוף איציק תורג'מן: פה עסקנו בגימלים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו חושבים על ימי מחלה אולי לחיילים, כלומר לתת חלק מהאחריות גם לחייל ולמשרת הקבע שנמצא כאן.

אלוף איציק תורג'מן: יש פה מעטפת שלמה שמסתכלת על כל ההיבטים, גם על כוח-האדם, גם על ימי מחלה, גם על הגימלים, ימי ד' למפקדים.

אלוף איציק תורג'מן: היום חייל, כדי לקבל יום חופש כי הוא לא מרגיש טוב, הא צריך ללכת לרופא.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו הקצנו והקנינו יכולות למפקדים ביחידות לתת ימי ד', זה משהו לא ותיק מדי, שהמפקד, אם החייל מתקשר אליו, הוא יודע שהחייל הזה הוא חייל טוב והוא חייל אמין, הוא יכול לתת לו יום ד' ולא צריך לדווח על זה.

אלוף איציק תורג'מן: הוא מדווח על זה במערכת כיום ד' וזה נחשב לו כיום חופשה שהמפקד רשאי לתת לו.

אלוף איציק תורג'מן: זה מקטין את העומס על המרפאות, זה מקטין את העומס גם על ביקור רופא.

אלוף איציק תורג'מן: זה מנגנון אחד.

אלוף איציק תורג'מן: מנגנון שני, אנחנו בעבודת המטה הזאת רואים רופא צבאי בדרגת סגן אלוף שהוא יהיה רופא מחוזי בכל קופת חולים, שהוא גם יעסוק אל מול מצב שנראה גימלים מוגברים במרפאה כזו או אחרת או אצל רופא כזה או אחר.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נדע לבוא להנהלה בצורה מסודרת, לעשות בירורים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו לא רוצים לבוא ולעשות אובר רולינג על הרופאים האזרחיים, יש לנו רופאים טובים, אבל אנחנו נצטרך לעשות להם הדרכה, הכשרה ואנחנו נעשה תהליכים מסודרים גם כלפי רופאים בקופות כי בסוף המפגש עם חייל הוא מפגש אחר ושונה.

אלוף איציק תורג'מן: העומסים גם המנטליים וגם הפיזיים הם שונים.

אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, לחייל הלוחם יש קודם כל את הרופא הצבאי שלו.

אלוף איציק תורג'מן: הוא זמין אליו, הוא קרוב אליו, הוא נמצא.

אלוף איציק תורג'מן: כשהוא בבית הוא יכול ללכת לרופא בקופת החולים.

אלוף איציק תורג'מן: החיילים העורפיים הם פחות בעומס הזה, הם פחות נמצאים בהבנה ובעשייה המבצעית השוחקת ולכן מבחינתם זה די דומה למה שהם היו תלמידים בבתי הספר.

עפר שלח: שאלה אחרונה בהיבט הזה.

עפר שלח: עדיין אין לכם הסכמים אבל ברור שתכליתו של המהלך הוא קודם כל שירותי, שיהיה שירות רפואה יותר טוב לחיילי צה"ל.

עפר שלח: איזה היבט תקציבי יש לזה?

עפר שלח: זה יעלה יותר או פחות בהבנתך?

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו שמנו גם מסגרת תקציבית לדבר הזה כדי לא לפרוץ אותה.

אלוף איציק תורג'מן: יש פה מהלכי התייעלות שאנחנו נצטרך לעשות גם אצלנו מעבר לכסף שיושקע ואנחנו כבר נמצאים בתהליכים מתקדמים.

אלוף איציק תורג'מן: עוד לא סיכמנו סופית את המחיר מול משרד הבריאות אבל נצטרך לעשות מהלכים נוספים.

אלוף איציק תורג'מן: אני סוגר מרפאות.

אלוף איציק תורג'מן: כל המרפאות העורפיות, אנחנו נסגור אותן.

אלוף איציק תורג'מן: זה תהליך התייעלותי בתוך צה"ל.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו נצמצם חלק מהיקף כוח-האדם.

אלוף איציק תורג'מן: אני מזכיר, אנחנו מקבלים היום שירותים נוספים רבים מביקור רופא, שירותים של רופאים שמגיעים אלינו או אזרחים עובדי צה"ל שמגיעים מהמערכת האזרחית ועובדים אצנו.

אלוף איציק תורג'מן: כל הצמצום הזה מתכנס בסוף לתקציב שהוגדר לנו מראש ואליו אנחנו מכוונים.

עפר שלח: עד עכשיו דיברנו על רפואה ראשונית.

עפר שלח: ציין גם דוח המבקר בעיות ברפואה שניונית, ברפואה של מומחים.

עפר שלח: איפה הדבר הזה עומד, איזה שינויים ושיפורים חלו בשירות שמקבל החייל שצריך רופא מומחה?

אלוף איציק תורג'מן: אני אשמח מאוד, לא בגלל שאני לא בקיא אבל יש את המומחה מספר 1, זה ד"ר יובל רן, הוא מפקד שירותי הרפואה של צה"ל, וגם נערכנו לוועידה הזאת, אנחנו לא נתקלנו בה.

אלוף איציק תורג'מן: אני אומר לכם שמאז המיקור והדוח מבקר הקודם יש שיפור ניכר גם בזמני המתנה, גם בשירותים, גם בפריסה וגם בהיקפים, אבל אם תרצו, ד"ר יובל יוכל לבוא ולפרוט להם יותר את הנתונים.

אלוף איציק תורג'מן: יש לנו נתונים מסודרים.

אלוף איציק תורג'מן: אנחנו בודקים את עצמנו אחת לחציון.

עפר שלח: מאה אחוז ראש אט"ל, אנחנו מאוד מודים לך שהשתתפת.

עפר שלח: עכשיו אנחנו באמת נצלול לתוך הנושאים.

עפר שלח: תעלו בבקשה את סגן הקרפ"ר עוד פעם.

עפר שלח: אנחנו נתמקד עכשיו באירוע הקורונה.

עפר שלח: כמו שאמרת, בצה"ל לא שואלים מי זה מפקד הקורונה כי הנה אנחנו מסתכלים עליו.

עפר שלח: אני התחלתי עם נתונים שלפחות לפי הפרסומים, בגל הראשון אם אפשר להבחין בין הגלים, התחלואה בצה"ל הייתה יותר נמוכה מאשר בציבור הכללי, עכשיו זה איכשהו נתונים דומים.

עפר שלח: אם אתה יכול לתת לנו קודם כל את התמונה הכללית כולל מספרים.

עפר שלח: איפה אנחנו עומדים היום, קורונה בצה"ל?

אל"מ נעם פינק: ברור.

אל"מ נעם פינק: בגל הראשון היו לנו היקפי תחלואה יותר נמוכים.

אל"מ נעם פינק: הגל הראשון, צריך להודות, היה גל יותר קטן.

אל"מ נעם פינק: הגל השני, קשה להגיד איפה אנחנו נמצאים על הגל.

אל"מ נעם פינק: אנחנו כרגע בזרוע העולה עדיין.

אל"מ נעם פינק: די ברור שהוא גל יותר גדול.

אל"מ נעם פינק: צה"ל כחלק מהמדינה, גם אצלנו היקפי התחלואה הם היקפים יותר גדולים מהיקפי התחלואה שראינו בגל הראשון.

אל"מ נעם פינק: ההבדל העיקרי בין שני הגלים, אגב, זה שלמדנו די הרבה על המחלה הזאת.

אל"מ נעם פינק: בגל הראשון היה ערפל כבד, הרבה מאוד אי-ודאות, שאלה גדולה לגבי, אגב, איך המחלה הזאת מתנהגת באנשים צעירים.

אל"מ נעם פינק: ככלל, רוב אוכלוסיית הצבא אנשים צעירים ובריאים.

אל"מ נעם פינק: כמו מערכת הבריאות, למדנו אגב מעמיתנו בעולם המון.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שיש לנו שיתוף פעולה מעולה עם הצבאות הבריטים והאיטלקים והאמריקאים.

אל"מ נעם פינק: קרפ"ר עושה מפגשים תקופתיים עם עמיתיו.

אל"מ נעם פינק: למדנו לא מעט מההתנהלות שלהם.

אל"מ נעם פינק: אם אתם רוצים מספרים, יש לנו כרגע בצה"ל 845 חולי קורונה פעילים.

אל"מ נעם פינק: פעילים זה אומר שיש לי כבר 312 מחלימים.

אל"מ נעם פינק: מחלימים זה כמובן אלה מהגל הראשון שהחלימו, וחלק מתקופת הביניים.

אל"מ נעם פינק: כל החיילים החולים הם חיילים במצב קל בהתאם להגדרות של משרד הבריאות, אותן הגדרות בדיוק למצב התחלואה.

אל"מ נעם פינק: רוב החיילים דהיום נמצאים במתקן צבאי.

אל"מ נעם פינק: יש לנו מתקן באשקלון שאנחנו קוראים לו כפר מחלימים, שבנוי בשיתוף פעולה עם האגודה למען החייל בתוך המתקן של האגודה למען החייל, מפוקד על ידי חיל הרפואה, ואנחנו בהליכים לפתוח מתקן נוסף שייפתח ביום חמישי באולגה במתקן דומה של האגודה למען החייל בגלל העלייה בתחלואה וכדי לתת מענה לכלל החיילים שצריכים להיות במתקן.

עפר שלח: הגיעו אלי לא מעט סיפורים של חיילים שנשלחו הביתה, גם מאומתים וגם לבידוד.

אל"מ נעם פינק: בידוד זה אירוע אחר כי אני דיברתי על החולים המאובחנים.

אל"מ נעם פינק: צריך פה לעשות הבדל בין מישהו שיש תסמינים ויש מגע, ויש לנו הגדרות מחלה מאוד מאוד ברורות למה זה חשד, הוא הולך הביתה ובעצם אני לו בדיקת קורונה.

אל"מ נעם פינק: יש לנו מגוון של יכולות לעשות בדיקות אבל הוא נמצא בבית בבידוד עד שיהיה תשובה לבדיקה.

אל"מ נעם פינק: יש מקרים, אגב, שלא צריך בדיקה, עד שהוא יסיים את הבידוד, לבין חולה מאומת שבתוך החולים המאומתים יש כאלה שאושר להם להיות באשפוז ביתי.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד, הנחיית הרמטכ"ל זה שהם נמצאים במתקן.

אל"מ נעם פינק: יש מקרים מסוימים שהיכולות בבית מאפשרות ונניח יש תחלואה נוספת בבית, לא הגיוני לפצל.

אל"מ נעם פינק: גם בהסתכלות האפידמיולוגית לא הגיוני לפצל כשיש מוקד תחלואה ביתי שיודע להכיל את עצמו.

אל"מ נעם פינק: אנחנו מפעילים פה שיקול דעת ומאשרים להיות באשפוז ביתי.

עפר שלח: כשאתה מאשפז חייל ואתה אומר, כולם קלים, זאת אומרת נע מאסימפטומטי לסימפטומים קלים אני מניח.

עפר שלח: כשאתה מאשפז אותו נגיד במתקן כזה שאתה מדבר, אז זה "ספינת קורונה", זאת אומרת הוא על יד אנשים אחרים שאובחנו והם באותו מצב שלו.

עפר שלח: כשהוא הולך הביתה, אז הוא סכנת הדבקה אצלו בבית.

אל"מ נעם פינק: נכון.

אל"מ נעם פינק: ככלל, בקריטריונים לאשפוז ביתי מדובר רק בכאלה שיש להם את התנאים הנאותים, יש לזה הגדרה, ואת היכולת להיות ולבודד את עצמם מבני ביתם שאינם חולים.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שאנחנו פה דווקא די טובים.

אל"מ נעם פינק: רוב חיילי צה"ל אינם בבית.

אל"מ נעם פינק: רוב חיילי צה"ל נמצאים במתקן.

אל"מ נעם פינק: אם תסתכל על הנתונים ברמה הלאומית, רוב האזרחים החולים במצב קל, הם בביתם, הם לא במלונות.

אל"מ נעם פינק: אגב, היחס הוא פחות או יותר 1:7 לטובת להיות בבית לאזרחים.

אל"מ נעם פינק: אצלנו רובם נמצאים ביחד עם החולים האחרים, שם אין חשש הדבקה כי כולם חולים, ומיעוטם מאושרים בבית באישורים פרטניים.

עפר שלח: אגב, ההתוויה לבדיקה אצלכם היא אותה התוויה כמו בציבור הכללי?

עפר שלח: זאת אומרת, בן אדם צריך להיות סימפטומטי?

עפר שלח: מה ההתוויה לבדיקה?

אל"מ נעם פינק: יש לנו קריטריונים שלנו.

אל"מ נעם פינק: בחלק מהדברים אנחנו יותר מחמירים ממה שקורה בחוץ.

אל"מ נעם פינק: הקריטריונים לבדיקת קורונה זה קשור לתסמינים ומגע עם חולה.

אל"מ נעם פינק: אם היה לך מגע עם חולה, יחסית מעט תסמינים, ואם לא היה לך מגע עם חולה, יש לנו גם כאלה, אז בדרך כלל זה שילוב של תסמינים אופייני, לא רק תסמין אחד, זאת אומרת קריטריון שהוא קריטריון קצת אחר, ובתוך זה היום יש גם מגעים וגם שאינם מגעים ויש כאלה, אגב, שלא צריכים בדיקות.

אל"מ נעם פינק: לדוגמא, כבר למדנו שנזלת אינה תסמין אופייני לקורונה ולכן לא מעט חיילים מנוזלים כשפונים, מקבלים תשובה שהם לא נדרשים לעשות בדיקה.

אל"מ נעם פינק: גם זה קיים.

עפר שלח: גיליתם חייל חולה בבסיס, במטבח של בסיס.

עפר שלח: את מי בודקים?

עפר שלח: מה ההתוויה לבדיקה במקרה כזה?

אל"מ נעם פינק: שאלה מעולה.

אל"מ נעם פינק: אנחנו עושים חקירות אפידמיולוגיות על כל מקרה כזה.

אל"מ נעם פינק: מספיק שיש חולה אחד, מתבצעת חקירה.

אל"מ נעם פינק: החקירה הזאת, יש לה פורמט צה"לי.

אל"מ נעם פינק: היא מתבצעת תוך שעתיים.

אל"מ נעם פינק: מבצעים אותה אחים ואחיות וקציני בריאות הציבור של צה"ל.

עפר שלח: שיושבים באיזה מקום מרכזי?

אל"מ נעם פינק: כן, כן, זה מבוצע מרחוק.

אל"מ נעם פינק: בגדול, כל פיקוד וזרוע, יש לו את האנשים שלו שעושים ליחידות שלו.

אל"מ נעם פינק: מבוצעת חקירה.

אל"מ נעם פינק: במסגרת החקירה הזאת מוגדר המעגל הנדרש לבידוד, מוגדרים אלה שנדרשים לבדיקות והכול תלוי ביחידה, בהיקפים, בשגרת היחידה.

אל"מ נעם פינק: ניתן מענה פרטני.

אל"מ נעם פינק: אלה שנדרשים לבידוד או הולכים הביתה.

אל"מ נעם פינק: ככלל, יחידות פתוחות לבידוד ביתי או נשארים בבידוד ביחידה, שזה אנחנו עושים בעיקר ביחידות הסגורות כשמדובר בהיקפים כאלה.

אל"מ נעם פינק: היחידות הסגורות ייצרו לעצמם את היכולות האלה במהלך הקורונה.

אל"מ נעם פינק: אלה שעושים בדיקות, ברגע שהם מוגדרים כחולים, אז מופעלת הזרוע שמושכת אותם למתקנים שלנו.

אל"מ נעם פינק: לא משנה איפה הם נמצאים, אם זה בבית או ביחידה, לוקחת אותם ומעבירה אותם.

עפר שלח: איך ואיפה מתבצעת הבדיקה?

עפר שלח: כי הגיעו אלינו לא מעט תלונות על חיילים שלקח להם הרבה ימים לקבל בדיקה.

אל"מ נעם פינק: נכון.

אל"מ נעם פינק: אז קודם כל צריך להגיד, התלונות מוצדקות כי היה לנו עומסים מאוד מאוד גדולים בתחילת הגל השני.

אל"מ נעם פינק: היו לנו רשימת ממתינים די גדולה לבדיקות.

אל"מ נעם פינק: כבר הגענו ל-2,000 ממתינים ועשינו לא מעט מאמצים כדי לצמצם את המספרים האלה.

אל"מ נעם פינק: אני שמח שהיום אנחנו עומדים על 766.

אל"מ נעם פינק: זה עוד לא מצוין אבל זה הרבה יותר מ-2,000.

אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים ויורדים במספר ממתינים.

עפר שלח: כמה ימים ייקח עד שהוא יקבל בדיקה?

אל"מ נעם פינק: היום הזמן הלוקח הוא שלושה וחצי ימים בין השלב שאושרת לבדיקת קורונה ועד שקיבלת את התשובה, זאת אומרת המעגל השלם.

אל"מ נעם פינק: לקחו את הבדיקה, הביאו אותה למעבדה שלי, יש לי מעבדה מרכזית, והתקבלה התשובה והודענו לך את התשובה, זאת אומרת סגרנו מעגל.

אל"מ נעם פינק: יש לנו מערכת שמודיעה ב- SMS אם התשובה שלילית, ומודיעה בשיחת פנים מול פנים אם התשובה חיובית, זה כבר בעצם תחילת החקירה האפידמיולוגית.

עפר שלח: למה לצורך העניין צריכים להיות ממתינים בכלל?

עפר שלח: האם צה"ל לצורך העניין לא יכול, אם אין לו קפסיטי משלו לבדיקות, ותיכף נדבר גם על מעבדות, לקלוט קפסיטי כזה בחוץ?

עפר שלח: להתחבר לקופת חולים, למגן דוד אדום.

עפר שלח: בסוף זה לא מספרים גדולים בראיה המדינתית.

אל"מ נעם פינק: אתה צודק.

אל"מ נעם פינק: זו אחת האופציות שחשבנו עליה, אגב, ודיברנו עליה בדיונים.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שהגל הפתיע אותנו בהיקפים.

אל"מ נעם פינק: לא שהייתה הפתעה שיש גל.

אל"מ נעם פינק: התכוננו לגל אבל האמפליטודה הייתה יותר גדולה וקצב השיפוע היה קצת יותר גדול ממה שחשבנו שיקרה.

אל"מ נעם פינק: למדנו תוך כדי, ולכן לאט לאט פתחנו עוד יכולות לקחת את הבדיקה.

אל"מ נעם פינק: לאט לאט הגדלנו את המעבדה שלנו שעשתה 350 ליום, עכשיו עושה 700 ליום, שבוע הבא עולה ל-1,000 ליום.

אל"מ נעם פינק: על הדרך שמנו חלופות של לרכוש שירות.

אל"מ נעם פינק: פשוט מכיוון שהזרוע הצבאית הלכה והשתפרה, כמו שאמרתי, היא משתפרת, היא יודעת היום לקחת בדיקות קורונה גם למי שיודע להגיע, זאת אומרת, יש לנו דרייבינים, יש לנו עמדות נייחות בפריסה ארצית מצפת, יש עמדה בצפת ויש עמדה שנמצאת ליד יוטבתה.

אל"מ נעם פינק: יכול מי שיודע להגיע, להגיע, ויש זרוע צה"לית שמגיעה לבית החייל לאלה שאין להם איך להגיע ולהתנייד, וזה מה שמוריד את המספרים ואנחנו נמשיך להוריד את המספרים.

אל"מ נעם פינק: פרקטית כרגע לא נדרש לקנות את השירות.

אל"מ נעם פינק: לא נראה שנדרש אבל חשבנו על זה.

עפר שלח: כאמור, הבדיקות נבדקות במעבדה צה"לית.

עפר שלח: היא הוקמה לצורך הקורונה או שהיא הייתה קודם מעבדה שבדקה דברים אחרים?

אל"מ נעם פינק: בתחילת הגל הראשון מה שעשינו, זה לקחנו מעבדה צה"לית שהיא בנויה לחירום.

אל"מ נעם פינק: היא בעצם מעבדת זיהוי ה-DNA של צה"ל, שהיא מעבדה של חיל הרפואה והרבנות הצבאית שנבנתה לא עלינו לזיהוי חללים.

אל"מ נעם פינק: זה תפקידה השגרתי.

אל"מ נעם פינק: לקח לנו שמונה ימים להסב אותה מ-DNA ל-RNA, אני לא אקח אתכם לתחום המקצועי, ללמד אותה לקרוא קורונה ולקבל אישור של משרד הבריאות.

אל"מ נעם פינק: קיבלנו אישור פורמלי, אנחנו מעבדה מוכרת שמאושרת לעשות בדיקות קורונה ובעצם ממרץ אנחנו עושים בדיקות קורונה במעבדה הזאת בצריפין.

עפר שלח: במסגרת החקירות שלכם, איפה רוב החיילים נדבקו?

עפר שלח: בצבא, בבית, איפה?

אל"מ נעם פינק: שאלה מעולה כי אתמול רעננו את הנתונים לגל השני.

אל"מ נעם פינק: רוב ההדבקה היא הדבקה בבית.

אל"מ נעם פינק: רובה היא בתוך הבית עצמו, והחלק השני הגדול זה במפגשים חברתיים.

אל"מ נעם פינק: ראינו מספרים בודדים בים או במקומות אחרים, מספרים סופר קטנים אבל בתוך מפגשים חברתיים, מה שנקרא עם החבר'ה, ראינו הדבקה, אז אם הייתי מחלק את זה, הייתי אומר הרוב בבית.

אל"מ נעם פינק: בתוך זה, בערך שני שליש זה בבית עצמו, מבן בית ועוד קרוב לשליש במפגשים חברתיים וזה כרגע משליך כמובן על הצעדים שאנחנו עושים.

עפר שלח: אני אצדק אם אני אניח שיש לכם יותר באופן יחסי ביחידות פתוחות מאשר ביחידות סגורות?

אל"מ נעם פינק: באופן יחסי פרופורציונאלי אתה שואל?

אל"מ נעם פינק: אני רגע רוצה להבין את השאלה.

עפר שלח: כן, כי הדעת נותנת שאם רוב מקרי ההדבקה הם בבית, אז חיילים ביחידות פתוחות שנמצאים יותר בבית, הם לא בבית רק בסוף שבוע או בסוף שבוע פעם בשבועיים או שלושה, אלא הם בבית כל יום וגם נפגשים עם החבר'ה כל יום, אז באופן כללי ביחידות האלה ידבקו יותר לפי מה שאתה אומר מאשר ביחידות סגורות.

אל"מ נעם פינק: פרופורציונאלית, כן.

אל"מ נעם פינק: אם אני מתקנן את זה לגודל של היחידות הסגורות, שוב, לא ניכנס פה למספרים מדויקים כי המספרים האלה הם מספרים שצה"ל לא מפרסם אותם.

עפר שלח: כן, ברור.

אל"מ נעם פינק: אז יש לי לא מעט הדבקה בבית ביחידות הסגורות.

עפר שלח: זאת אומרת יוצאים הייתה, נדבקים ומביאים את זה ליחידה.

אל"מ נעם פינק: נכון.

אל"מ נעם פינק: צה"ל מדבר כל הזמן על מדיניות היציאות שלו ביחידות הסגורות.

אל"מ נעם פינק: כרגע הרמטכ"ל קבע אותה כמדיניות מחמירה אבל היא לא עוצר יציאות.

אל"מ נעם פינק: אנחנו מדברים על זה כל הזמן.

עפר שלח: מה זה מדיניות מחמירה?

עפר שלח: בגל הראשון היה סגר יציאות ל-35 יום.

עפר שלח: מה המדיניות היום?

אל"מ נעם פינק: בעצם הקביעה של הרמטכ"ל עם העלייה ברמות התחלואה לפני שבוע וחצי הייתה ביחידות הסגורות לעבור למדיניות של 1 ל-21 יום לצאת הביתה, פרקטית עוד לא מימשנו את היציאה הראשונה שלהם מרגע שהרמטכ"ל קבע את זה, אבל זה צפוי לקרות, זאת אומרת לרדד את תדירות היציאות, בכלל זה לרדד את החשיפה בבית.

אל"מ נעם פינק: יש פה הרבה היגיון.

אל"מ נעם פינק: כמובן שיש פה איזה קושי מבחינת החיילים אבל הרמטכ"ל מסתכל כשירות צה"ל קודם כל, ומצד שני לא לעשות עוצר מלא, שאגב, עוצר ללא קצה או ללא גבול שננקט בצד הראשון, יצר לא מעט קושי אצל החיילים רגע להבין מה יהיה.

אל"מ נעם פינק: בסדר, אין בעיה אבל מתי כן.

אל"מ נעם פינק: אבל הוא על הפרק, אנחנו מדברים עליו.

אל"מ נעם פינק: הוא אחד הדברים שעולה בהערכות מצב כל פעם מחדש.

עפר שלח: אתה ציינת כאן את המספר הכללי.

עפר שלח: אתה יכול לצייר לנו את הגרף?

עפר שלח: האם יש עליה נגיד בשבוע-שבועיים האחרונים, שהשיפוע של הגרף עולה וזה מטריד אתכם ואולי מביא אתכם למחשבה על צעדים נוספים?

אל"מ נעם פינק: בעצם בשלושת השבועות האחרונים ראינו קפיצה גדולה בכמות החולים החדשים לנו, די דומה למה שקורה במדינה.

אל"מ נעם פינק: אם במדינה עלינו ליותר מ-1,500, המספרים שאתם מכירים, אנחנו בצה"ל עלינו, בגל הראשון היה לנו כמה עשרות חולים בשבוע, אני מדבר על מספר החולים החדש השבועי.

אל"מ נעם פינק: עלינו למאות בשלושת השבועות האחרונים.

אל"מ נעם פינק: זה האמפליטודה שדיברתי עליה, שהגל השני הוא הרבה יותר גדול מהגל הראשון, זה די ברור, בהיקפי התחלואה.

אל"מ נעם פינק: אגב, חלק מזה זה יכולות האבחון שהשתפרו, אני לא מתעלם מזה ואני אומר, גם אם אני מתקן את זה להיקפי הבדיקות גם ברמה הלאומית וגם ברמה הצבאית, יש היקפי תחלואה יותר גדולים.

עפר שלח: גם ברמה המדינתית יש יותר נדבקים בגל השני בקבוצת הגיל שהיא גם קבוצת הגיל של החיילים.

אל"מ נעם פינק: נכון.

אל"מ נעם פינק: גם בגל הראשון רוב התחלואה במדינת ישראל הייתה בקרב אוכלוסייה צעירה, צריך להגיד.

עפר שלח: כן, 29-20 היה הכי גבוה.

אל"מ נעם פינק: נכון, אתה בקיא בנתונים.

אל"מ נעם פינק: גם בגל השני רוב התחלואה היא באוכלוסייה הצעירה.

אל"מ נעם פינק: כן מטריד אותנו שאנחנו רואים אחוזים שהולכים ועולים בקרב בני ה-60 ומעלה כי שם אנחנו מבינים שזה מה שמייצר לנו את העומסים על בתי החולים.

עפר שלח: כמות בני ה-60 ומעלה בצבא לדעתי היא די קטנה, פעם אחרונה שאני בדקתי.

אל"מ נעם פינק: כן, כן.

עפר שלח: אלא אם אתם העליתם את גיל הפרישה באופן משמעותי.

אל"מ נעם פינק: פוקוס מיוחד שלנו זה האנשים שאתה מתכוון אליהם.

אל"מ נעם פינק: הרי אנחנו עובדים בקפסולות.

אל"מ נעם פינק: עברנו לעבוד בקפסולות בצבא ועקרון הקפסולות הוא מאוד חזק אבל יש לנו אנשים שאנחנו קוראים להם אל-קפסולרים.

אל"מ נעם פינק: כמעט כל יחידה, בסוף יש לך אל-קפסולרים כאלה שאתם יכולים לדמיין את זה, שהם נוגעים בכמה קפסולות.

אל"מ נעם פינק: תחלואה שם היא התחלואה הכי בעייתית שלי ולכן אנחנו שמים דגש על איך אנחנו מתנהלים עם החבר'ה האל-קפסולרים.

אל"מ נעם פינק: הדגש הוא בעיקר דגש על תסמינים, על לעשות בדיקות מהירות אם יש שם איזשהו חשד.

אל"מ נעם פינק: הוא לא לבצע בדיקות רנדומליות.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שעשינו בדיקות רנדומליות בגל הראשון.

אל"מ נעם פינק: הייתה לנו התנסות עם בדיקות סקר.

אל"מ נעם פינק: היא הייתה התנסות לא טובה.

עפר שלח: באיזה מובן?

אל"מ נעם פינק: עשינו בערך 1,400 בדיקות סקר.

אל"מ נעם פינק: מצאנו בעיקר בדיקות שהן False positive.

אל"מ נעם פינק: צריך לזכור שב-PCR לקורונה יש בין 1% ל-2% של False positive, זה מוכר, מדווח בעולם, וכשזה מתבצע בלי סימפטומים, רוב האנשים שמצאתי היו כאלה שבסוף לא היה להם קורונה.

אל"מ נעם פינק: בסוף חזרתי על הבדיקה.

אל"מ נעם פינק: ייצרנו איזה מנגנון שאתה חוזר על הבדיקה, אז אתה רואה שהיום היא חיובית אבל אין לו שום תסמינים.

אל"מ נעם פינק: מחר אם אני חוזר, היא כבר שלילית.

אל"מ נעם פינק: אני חוזר עוד פעם והיא שלילית ואני מבין שהיא הייתה טעות מעבדה.

אל"מ נעם פינק: כמובן שבידדתי אותם והתנהלתי איתם מאוד מאוד בזהירות וכל החרדה של האנשים עצמם.

אל"מ נעם פינק: הפסקנו לעשות בדיקות סקר.

אל"מ נעם פינק: למדנו שבדיקות הסקר לא מועילות, ואנחנו בעיקר דוגמים את אלה שאנחנו חושבים שיש להם מחלה.

אל"מ נעם פינק: התמקדנו באלה.

עפר שלח: כשאתה אומר קפסולות, אגב, איך זה בא לידי ביטוי בחיי היום-יום?

עפר שלח: ביחידת שדה מה זה קפסולות?

אל"מ נעם פינק: אני אסביר.

אל"מ נעם פינק: קפסולה טבעית יכול להיות מוצב פלוגתי, זה הכי קל, נכון?

אל"מ נעם פינק: אם יש מוצב פלוגתי אז הפלוגה היא קפסולה והאל-קפסולרים שלי זה אלה שנכנסים לפלוגה ואם בא מישהו להביא להם אספקה לדוגמא, אז הוא אל-קפסולר.

אל"מ נעם פינק: בוא ניקח יחידה שהיא יותר גדולה.

אל"מ נעם פינק: אנחנו חילקנו את הפלוגות לפלוגות עם מתחמים פלוגתיים נפרדים, עם תזמון של איך הם אוכלים, איזה הפרדה אני עושה בחדרי האוכל ואיזה דירוג אני עושה בחדרי האוכל כדי שהם לא יתערבבו באוכל.

אל"מ נעם פינק: הם מתנהלים בתוך הקפסולה.

אל"מ נעם פינק: יש להם שירותים, מקלחות, הדברים שלהם.

אל"מ נעם פינק: הם צריכים לפעמים לקבל דברים, אז השאיפה היא שהם יקבלו מבחוץ פנימה ולא יצאו, זאת אומרת, חייל לא ילך לאפסנאות לקחת מדים אלא המדים יגיעו אליו כשהוא צריך להחליף מדים.

אל"מ נעם פינק: אני צריך לבדוק שם חייל, אז אם אני יכול, אני אשלח לבדוק אותו בתוך הקפסולה עם תנאים מגנים ואני לא אביא אותו למרפאה.

אל"מ נעם פינק: זו דוגמא להתנהלות.

אל"מ נעם פינק: עם ההחמרה והעלייה בהיקפי התחלואה רידדנו את הקפסולות אפילו לקפסולות מחלקתיות, זה השלב הנוכחי שאנחנו נמצאים בו בצה"ל, שזה כבר מפצל למיני מתחמים בתוך הצבא.

אל"מ נעם פינק: זה נשמע מאוד מאוד כירורגי מה שתיארתי.

אל"מ נעם פינק: המציאות היא לא כירורגית, אנחנו מתמודדים איתה.

אל"מ נעם פינק: אתם מבינים שזה לא פשוט.

אל"מ נעם פינק: מנסים לעשות הכי טוב שאפשר.

אל"מ נעם פינק: פה אני חייב להגיד שאני מאמין שגם אם עשית אפקט של 90%, מנעת את רוב התחלואה.

אל"מ נעם פינק: צריך להסתכל על זה לא במשקפיים של נוירוכירורגיה אלא במשקפיים של אפקט מסה ולהשיג את האפקט העיקרי.

עפר שלח: אני מנסה לדמיין לי גם לא רק בהיבט של קפסולות או לא קפסולות אלא גם בהיבט של הדברים שמומלצים לאוכלוסייה הכללית, כמו חבישת מסכות ושמירת ריחוק פיזי וכן הלאה, ואני מנסה לצייר לעצמי את זה ביחידת שדה או אפילו בבסיס שבבסיס שלו הוא לא בנוי על מרחקים כאלה או התנהגות כזאת.

עפר שלח: אתם מרגישים שאתם מצליחים ליישם את הכללים האלה גם בתוך המסגרת של הצבא?

אל"מ נעם פינק: אני חושב שאנחנו מצליחים ליישם ברוב הזמן.

אל"מ נעם פינק: אני חושב שאני ריאלי במה שאני אומר.

אל"מ נעם פינק: יש פה אתגר לא פשוט, אגב, אתגר בעיקר של המפקדים של היחידות.

אל"מ נעם פינק: הכללים הם מאוד מאוד ברורים בצה"ל, הם מופצים על ידי אמ"ץ, הם נכתבים על ידי חיל הרפואה יחד עם אמ"ץ.

אל"מ נעם פינק: יש גם זרוע שהיא זרוע מפקחת, שמוודאת את זה.

אל"מ נעם פינק: אגב, הכללים לגבי מסכות וריחוק, אותו דבר כמו באזרחות.

אל"מ נעם פינק: פה אין הבדל.

אל"מ נעם פינק: ככלל הייתי אומר, הצבא ממושמע.

אל"מ נעם פינק: לדעתי גם הציבור הפך להיות יותר ממושמע.

אל"מ נעם פינק: זה היה קצת פחות טוב בתחילת הגל השני.

אל"מ נעם פינק: הצבא ממושמע יותר, אנחנו מצליחים יותר.

אל"מ נעם פינק: זה ודאי לא מאה אחוז.

עפר שלח: אוי ואבוי לנו אם היה ההיפך.

עפר שלח: היה עד היום חולה קשה בצה"ל?

אל"מ נעם פינק: לא היה חולה קשה, אפילו לא היה חולה בינוני.

אל"מ נעם פינק: היו לנו חשודים לבינוניים שפינינו לבתי חולים והתברר שהם לא דלקת הריאות של קורונה, בעצם זה הבינוניים של בתי החולים.

אל"מ נעם פינק: זה היה משהו אחר שחיקה את זה, כולל אצל חולה קורונה מאומת, אבל כולם בצה"ל היו קלים עד היום.

עפר שלח: ברור.

עפר שלח: אוקיי, אנחנו נניח לך בשלב הזה.

עפר שלח: אני אבקש להעלות את מפקד המשר"פ, אנחנו נחזור לכמה נושאים שנוגעים לדוח בכלל.

עפר שלח: שלום.

אל"מ יובל רן: שלום, צוהריים טובים.

עפר שלח: אני רוצה לחזור באמת לכמה נושאים שהיו קודם.

עפר שלח: אני שאלתי קודם את ראש אט"ל והוא אמר בצדק שאתה יותר בנוי לענות לשאלה על למשל רפואת מומחים, הרפואה השניונית.

עפר שלח: האם היום התהליך של חייל שזקוק, החל ממה שהוא זקוק לו ברפואה הראשונית ודרך הפניה לרופא מומחה וכן הלאה, האם היום הוא מתנהל לשביעות רצונכם?

אל"מ יובל רן: קודם כל שמי יובל, אני מפקד המרכז לשירותי רפואה בכיסא הזה אני אחראי על קופת החולים של צה"ל באופן ישיר.

אל"מ יובל רן: כדי לתת לוועדה תשובה טובה לגבי רפואת מומחים, אני אתן תשובה גם על הרפואה הראשונית ואני גם אדבר רגע על הנושא של מוקד "מכל הלב" שהוא המוקד שלנו שנותן מענה.

אל"מ יובל רן: הביקורת שהייתה בזמנו דיברה על כל הנושאים האלה והעלתה סוגיות חשובות ונכונות בהקשר לטיפולם, אז קודם כל אני רוצה להגיד מילה על סוגיית הזמינות והנגישות לחיילי צה"ל לשירותי הרפואה.

אל"מ יובל רן: אכן בתקופה שהביקורת נעשתה וגם בשנים שאחריה היה קושי רב לחיילים להגיע לשירותי הרפואה.

אל"מ יובל רן: היה שיח גדול על כל נושא הנגישות והזמינות ובשנים האחרונות חלה בנושא הזה התקדמות משמעותית.

אל"מ יובל רן: המוקד שנקרא מוקד "מכל הלב" של צה"ל, שעוסק בזימוני התורים גם בתוך היחידות העורפיות של צה"ל, לחלק גדול מאוד מהזימון תורים ברפואה הראשונית וגם כמעט בכל יחידות צה"ל בנושא הזימון לרפואה שניונית, עבר הרחבה משמעותית עוד לפני הקורונה.

אל"מ יובל רן: עכשיו אנחנו מרחיבים אותו עוד יותר בגלל הקורונה.

אל"מ יובל רן: עוד לפני הקורונה שירותי המוקד הורחבו משמעותית וגם מבחינת מערכות המידע והיכולת הדיגיטלית הורחבו משמעותית על מנת לשפר את הזמינות, זאת אומרת שמה שהיה פעם בתקופת הביקורת, שהיה רק מענה טלפוני, השתנה משמעותית והיום יש גם יכולת להגיע ב-SMS, גם יכולת לשלוח מייל גם צבאי וגם אזרחי, גם יכולת להיכנס לאתר צה"ל.

אל"מ יובל רן: באתר צה"ל יש פורטל אישי לכל משרת בצה"ל גם בחובה וגם בקבע וכל אחד יכול להיכנס דרך הפורטל ולהזמין תור.

אל"מ יובל רן: באותו פורטל יש גם מערכת שמוכרת באזרחות, זו מערכת אל-תור.

אל"מ יובל רן: בצבא אנחנו קוראים לה מערכת מדיקליק שדרכה אפשר להגיש בקשות, להגיש מסמכים, לבקש ימי מחלה באנשי קבע, לבקש אישורים לקבל אסמכתאות לניתוחים וטיפולים.

אל"מ יובל רן: הזמינות להרבה מאוד שירותי רפואה שלא דורשים מפגש פנים אל פנים עם הרופא עלתה משמעותית.

אל"מ יובל רן: היא לא הייתה קיימת בכלל בתקופת ביצוע הביקורת והיא עלתה משמעותית בשנים האחרונות.

אל"מ יובל רן: בהקשר הזה גם הזמינות לכל מה שקשור לקביעת תורים לרפואה ראשונית.

אל"מ יובל רן: למשל במחנה הקריה אחד מהדברים שנבדקו, זה גם צוין בפתיח להיום בבוקר בוועדה, נאמר הנושא של מחנה הקריה למשל ומחנה תל השומר, היה זמני המתנה מאוד מאוד ארוכים לתורים.

אל"מ יובל רן: זמני ההמתנה האלה השתפרו משמעותית גם בגלל שיש נגישות לקביעת התור וגם בגלל שהרחבנו משמעותית את המענה של הרפואה הראשונית על ידי הסדרים שונים של רפואה, גם רפואה של משרתים סדירים, גם הסכם עבודה עם חברת ביקור רופא, גם הסכם עבודה עם חברת אסיה.

אל"מ יובל רן: יש יותר שירותי רפואה ביחידות האלה ולכן זמני ההמתנה השתפרו.

אל"מ יובל רן: על מנת לתת גם מספרים, אני אגיד שבאמת קרפ"ר בעקבות הוועדה שם בנצ'מרק של שבעה ימים המתנה לכל היותר ברפואה הראשונית.

אל"מ יובל רן: היום הממוצע לכל היחידות העורפיות בצה"ל, אני שם רגע בצד את יחידות השדה, הממוצע לכל היחידות העורפיות שאני מפקח עליהן הוא 2.3 ימים ובמרפאת הקריה ובמרפאת תל השומר הממוצע נע בין חמישה לשישה ימים.

אל"מ יובל רן: גם הממוצע הזה, חמישה-שישה ימים הוא עכשיו קצת החמיר בגלל הקורונה.

אל"מ יובל רן: כבר היינו בשלושה-ארבעה ימים בממוצע, כך שבהקשר הזה חל שיפור מאוד משמעותי במענה לרפואה הראשונית.

יוסי ביינהורן: מספק אתכם לוחות הזמנים האלה למתן מענה?

אל"מ יובל רן: אם אתה שואל אותי לגבי רפואה ראשונית, אז האידיאל זה שנגיע ל-72 שעות.

אל"מ יובל רן: הייתי שמח להגיד שכל אחד יוכל בצה"ל מרגע שהוא מבקש רפואה ראשונית, להגיע תוך שלושה ימים לרופא הראשוני.

אל"מ יובל רן: כמו שאמרתי, הממוצע לכל יחידות המשר"פ, מה שאני קורא, כל יחידות העורף של צה"ל, הוא כבר עומד על 2.3 אבל מחנה תל השומר ומחנה הקריה אלה שניים מהמחנות הגדולים ביותר בצה"ל, לא אציין כאן בדיוק כמה משרתים בכל אחד מהמחנות האלה אבל מדובר בעשרות אלפים, ולכן אם אני מצליח לעמוד בצה"ל על ממוצע של 2.5 ביחידות האלה, אני מצליח להגיע לארבעה-חמישה ימים, שזה כמובן זימון תורים, לא רפואה דחופה.

אל"מ יובל רן: מי שצריך רפואה דחופה, יש לו מענה מיידי באותו יום או ביחידה או בשירות של המיון הקדמי שלנו שזה חברת ביקור רופא בשעות אחר הצהריים, כך שיש מענה לרפואה דחופה שהוא מהיום להיום באופן קבוע לכל משרתי צה"ל, אבל בהקשר של זימון תורים אנחנו התקדמנו מאוד משמעותית בשנתיים האחרונות ואני חושב שזה מקום טוב.

אל"מ יובל רן: תמיד אפשר לשאוף ליותר.

אל"מ יובל רן: תפקידי כל הזמן להיות לא שבע-רצון באופן מלא מהמערכת ותמיד לחפש איך לשפר אותה וזה מה שאנחנו עושים ביום-יום.

אל"מ יובל רן: בהקשר הזה אני רוצה להגיד מילה על נושא של זמינות רפואת מומחים, רפואה שניונית מה שנקרא.

אל"מ יובל רן: אנחנו מנסים להביא את מקסימום רפואת מומחים שאנחנו יכולים לתוך צה"ל.

אל"מ יובל רן: האינטרס שלנו זה לתת כמה שיותר רפואת מומחים בתוך מוסדות צה"ל וכמה שפחות בבתי החולים.

אל"מ יובל רן: הסיבה העיקרית לזה היא שכשאני מביא רפואת מומחים לתוך מוסדות צה"ל, אני מצליח להביא רופאים מומחים, וכשאני שולח את אותם חיילים לבתי החולים, אז הרבה פעמים במרפאות החוץ של בתי החולים מבקשים מתמחים כמו שגם אני הייתי כשהייתי מתמחה, ואני מעדיף להביא רופאים מומחים לתוך צה"ל שחלקם בכירים מאוד, מנהלי מחלקות, מנהלי יחידות ואנחנו עוסקים בזה בצורה נמרצת.

אל"מ יובל רן: אנחנו מחלקים את השירותים לשירותים שהם שירותי הליבה של הרפואה הצבאית.

אל"מ יובל רן: יש חמישה תחומים שמוגדרים שירותי הליבה, שזה אורתופדיה, עור, נשים, עיניים ואף-אוזן-גרון, ובתחומים האלה אנחנו משקיעים הרבה מאוד מאמץ בכל מיני שיטות, גם להביא אנשי מילואים, גם להביא רופאים יועצים וגם להביא רופאים במכרז ששמו מכרז שעות קנויות.

אל"מ יובל רן: צריך להגיד שבשנה האחרונה המכרז הזה נפתח בשיתוף פעולה עם מנה"ר בשתי פעימות, והביא לנו הרבה יותר שעות מומחים בהסדר שעות קנויות לצה"ל, מה שמאפשר לנו לקצר את זמני ההמתנה בתוך הצבא בצורה מאוד משמעותית.

אל"מ יובל רן: זמני המתנה, נאמר כאן מקודם בפתיח שיש איזשהו רף שהוגדר לפני כמה שנים, של 14 יום ללוחם ו-21 יום למי שאינו לוחם.

אל"מ יובל רן: צריך להגיד שזה רף ממוצע.

אל"מ יובל רן: הוא רף מאוד כללי.

אל"מ יובל רן: בתחומים מסוימים אני לא שבע-רצון עם הרף הזה גם.

אל"מ יובל רן: אני שואף לפחות.

אל"מ יובל רן: אני רוצה לשים רף הרבה יותר שאפתני, שתוך שבוע הוא יגיע לאורתופד וביחידות הלוחמות אנחנו אכן עושים מאמצים גדולים שזה יצליח.

אל"מ יובל רן: אנחנו עושים להם ימים מרוכזים.

אל"מ יובל רן: אנחנו פונים אל היחידות האלה באופן יזום ומבקשים מהם לתאם תורים באופן יזום על מנת לתת להם שירותים יותר מהר על מנת להחזיר את הלוחמים לכשירות כמה שיותר מהר.

אל"מ יובל רן: לעומת זאת יש מקצועות שהביקוש שלהם יותר נמוך, לכן הממוצע קצת פחות רלוונטי.

אל"מ יובל רן: למשל, אני אתן לכם דוגמא למקצוע המטולוגיה שזה רפואה של מחלות דם.

אל"מ יובל רן: לעולם ממוצע הפניה יהיה בין 45 ימים ל-60 ימים, בעיקר בגלל שהרופאים מזמנים את החיילים אליהם לביקורת אחת לחודש וחצי-חודשיים, לכן ממוצע ההתייצבות אליהם הוא 60-45 יום.

אל"מ יובל רן: אם מסתכלים רק על הממוצע של כלל השירותים, אז זה יכול להיות מטעה ולכן אנחנו מתעסקים בלקצר משמעותית את חמשת התחומים שבליבה, והמכרז הנוכחי של השנה מאפשר לנו לקצר את זה משמעותית.

אל"מ יובל רן: אנחנו היום לא עומדים על 14 יום ממוצע אבל כן עומדים על אזור ה-23-22 לכלל מרפאות המומחים בצה"ל, מה שאומר שיש מרפאות שבאמת מצליחים להגיע אליהן תוך שבוע ויש גם כאלה שלא, שמצליחים להגיע תוך 21 יום או 28 יום, שזה בדרך כלל באותם מקצועות שהם פחות בביקוש, פחות בדרישה, פחות בליבה וגם לא בהכרח ללוחמים אלא לאוכלוסיות שהן פחות בהולות בהקשר הטיפול הרפואי.

עפר שלח: אוקיי, אני אחזור לסיום באמת לסגן הקרפ"ר.

עפר שלח: יש לכם היערכות לתרחישים של פריצה משמעותית, שיעלו השיעורים באופן שיאתגר את היכולת שלכם להתמודד עם זה?

אל"מ נעם פינק: אז כן, אנחנו כמו שאמרתי, נערכים להרחבת התחלואה.

אל"מ נעם פינק: נערכים להרחבת התחלואה זה פתיחה של מתקן מחלימים נוסף שדיברתי עליו, שנפתח ביום חמישי.

אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שחיל הרפואה, אגב, הכין גם מתקן לחיילים במצב פחות טוב.

אל"מ נעם פינק: עד כה לשמחתי לא ראיתי אבל אם יופיעו לנו כאלה, הכנו גם לזה מענה עוד בגל הראשון.

אל"מ נעם פינק: בכל היבט הבדיקות, לקחת אותם, המעבדה, אנחנו עולים ל-1,000.

אל"מ נעם פינק: 1,000 זה פול קפסיטי.

אל"מ נעם פינק: אם נידרש מעבר לזה, אז אנחנו נלך לערוצים של רכש או ערוצים כאלה שדיברת עליהם מקודם.

עפר שלח: הבנתי.

עפר שלח: אני מנסה לחשב בראש, ניסיתי לבדוק בנתונים איך זה 1,000 באוכלוסייה של צה"ל יחסית לכמות הבדיקות באוכלוסייה הכללית, אבל האמת היא שגם לאוכלוסייה שלכם יש מאפיינים אחרים.

עפר שלח: זה פחות קובע.

עפר שלח: אני מאוד מודה לך.

עפר שלח: תודה.

עפר שלח: קיבלנו תמונה בהקשר של הקורונה.

עפר שלח: באמת קשה לשפוט מצה"ל לאוכלוסייה הכללית.

עפר שלח: זה אוכלוסייה מאוד ייחודית בחלוקת הגילאים שלה, ביכולת השליטה עליה וכן הלאה.

עפר שלח: יחסית לזה, העובדה שיש עליה כזאת משמעותית יחד, שהיא די מקבילה בשיפוע של הגרף שלה לעליה באוכלוסייה הכללית, היא לא משמחת.

עפר שלח: היית חושב שבצה"ל הנתונים הבסיסיים יהיו יותר טובים, יכולת השליטה תהיה יותר טובה אבל המצב הכללי נראה מצב שהוא בהחלט בשליטה.

עפר שלח: יוסי, ירדנה, עוד משהו שאתם רוצים להוסיף?

ירדנה דורון: לא.

עפר שלח: מאה אחוז, תודה רבה לכולם, אני נועל את הדיון.