ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 26, 2020-07-20 12:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה.

דוד ביטן: הנושא: דיון מהיר של חבר הכנסת משה ארבל בעניין עידוד תושבים חוזרים ועליית משקיעים לאור החלטת הממשל האמריקאי.

דוד ביטן: תיכף אתן לך להתייחס.

דוד ביטן: המדובר פה בהחלטה של נשיא ארה"ב שביטל ב-22 ליוני 2020 מתן אשרות עבודה לעובדי הייטק וחוקרים בארה"ב עד סוף השנה.

דוד ביטן: הנשיא חתם על צו נשיאותי המשעה זמנית מתן סוגים רבים של אשרות עבודה לארצות הברית, כולל HIH1B, אשרות זמניות הנפוצות מאוד בחברות הייטק.

דוד ביטן: הצו יהיה תקף מיידית ועד סוף 2020.

דוד ביטן: הצו הזה מאריך את הצו שניתן באפריל ומוסיף כניסה לארה"ב של כל זר ומשפחתו באמצעות האשרות הבאות המושעות ומוגבלות.

דוד ביטן: B2H -ו 1BG H, למתמחים, אנשים בהכשרות מורים, יועצי קמפוס, עבודות קיץ.

דוד ביטן: הנימוק להשעיית האשרות הוא אבטלה המזנקת בארה"ב בעקבות משבר הקורונה.

דוד ביטן: בהודעתו הוא כתב כי אשרות העבודה מהוות איום בלתי רגיל לתעסוקה של עובדים אמריקאים, הממשל טוען כי ישחרר 525,000 משרות.

דוד ביטן: תעשיית הייטק האמריקאית מתנגדת למהלך בטענה שהתעסוקה בה גבוהה והאבטלה נמוכה.

דוד ביטן: ואף יש מחסור בעובדים.

דוד ביטן: בעידן הקורונה הנשיא טראמפ מוביל מדיניות אנטי הגירה, החלטתו זו תשפיע על מאות חברות ואלפי אנשים בישראל.

דוד ביטן: חברות הטכנולוגיה מסתמכות על אשרות כאלה, בעיקר להעסקת עובדים זרים בתחמי המדע וההנדסה המתנגדים לאשרות אומרים שהחברות ניצלו את מתן האשרות על מנת להחליף עובדים אמריקאים.

דוד ביטן: מטרת הדיון הנוכחי לברר איך מדינת ישראל מתמודדת עם הצו שהוצא, האם יש צפי לחזרת אנשי הייטק לישראל, בכמה אנשים מדובר, האם קיימות תכניות מיוחדות לקליטתם בישראל.

דוד ביטן: אני רוצה לשאול אותך מה רע לנו שהם יבואו לישראל, עובדי הייטק?

דוד ביטן: טוב לנו, לא?

דוד ביטן: אנחנו צריכים מהנדסים, צריכים אנשי הייטק, ושלא יעזבו.

משה ארבל: הפוך.

משה ארבל: צריכים לעודד.

משה ארבל: אני קודם כל מברך אותך על קיום דיון מהיר בנושא החשוב הזה ובאמת בהקדם.

משה ארבל: הסוגיה כפי שסקרת אותה היא חשובה עד מאד, אבל לפני שאני אכנס לנושא עצמו אני רוצה לדבר רק ככותרת במסגרת של הדיון, ולומר שדווקא עכשיו בתקופה הזו שאנחנו נמצאים במשבר עולמי קשה מאוד, המציאות שבה מדינת ישראל סוגרת את שעריה, ותיכף גם ידבר ד"ר שלמון ממשרד הבריאות, אבל סוגרת את שעריה דה-פקטו לעליית יהודים, אני חושב שהאירוע הזה הוא אירוע בעייתי וקשה מאוד כשלעצמו.

משה ארבל: החזון הציוני בעצם היה שמדינת ישראל תהיה בית בשעה של מצוקה שבה בעצם יהודים מכל רחבי העולם יוכלו לבוא ולמצוא בה- - -

דוד ביטן: אבל אני יודע שזה בוטל, הצו הזה שאי אפשר להכנס.

משה ארבל: עוד לפני הצו, אני מדבר באופן כללי על העליה.

דוד ביטן: לא, אני מדבר על ישראל.

דוד ביטן: ביוני זה בוטל.

משה ארבל: בפועל גם אם עדיין באופן רשמי מתאפשרת עליה, באופן מעשי הבירוקרטיה חונקת את התהליכים האלה בצורה קיצונית, חוסר היכולת של אזרחים להשיג אישורים על היעדר רישום פלילי מהגורמים המדינתיים שלהם ב-FBI, חוסר יכולת לקבל שירותים מקומיים מהמדינה, מדינת המוצא, ובעקבותיה גם כן מעכבים את תהליך העליה, אני חושב שבאמת, אני במקרה ספציפי של עליה ממדינות ערב פניתי ליו"ר הסוכנות יצחק בוז'י הרצוג, ובאמת הוא פעל כדי לאפשר מה שנקרא 'עליית חירום' וזה בוצע.

משה ארבל: אבל ממדינות מפותחות יותר, העיכוב הזה דווקא בעת הזו הוא לא נכון.

משה ארבל: עכשיו לגבי הנושא שלשמו הגשתי את ההצעה לסדר לדיון מהיר.

משה ארבל: ההזדמנות שיש לנו בעקבות החתימה של הנשיא טראמפ על הצו הנשיאותי להשעות היתרי עבודה לזרים, ההזדמנות הזו, דווקא זה לכאורה - - -

דוד ביטן: שיבואו לישראל.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: זה מה שאני אומר.

דוד ביטן: אני מסכים.

משה ארבל: - - - דווקא זו הזדמנות עבורנו ולשמו באמת התכנסנו, כדי לבוא - - -

דוד ביטן: מה אתה מבקש מהוועדה?

משה ארבל: הציפיה שלי מכל הגורמים הרלוונטיים, קרי רשות האוכלוסין וההגירה, משרד העליה והקליטה, משרד הבריאות, משרד החוץ, לאפשר לייצר מנגנון של מעין רילוקיישן בתקופה הזו גם אם הם לא מבצעים עליה - --

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: אנחנו יכולים לסכם את הדיון.

דוד ביטן: אין שום בעיה.

משה ארבל: אני חושב שכן כדאי אבל לשמוע את העמדות השונות.

דוד ביטן: נשמע.

דוד ביטן: אבל אני אומר, בגדול אני מסכים לזה.

משה ארבל: זה מצוין.

דוד ביטן: אני חושב שהצו הזה יכול להיות טוב לישראל.

משה ארבל: הוא הזדמנות פז שחבל לנו לא לנצל אותו, יש מוחות טובים מאוד שעושים רילוקיישן ועוברים מניו יורק ללונדון, ואין שום סיבה שהם לא יעשו את זה לישראל.

דוד ביטן: מה שאני הייתי רוצה זה שתצא החלטה מטעם הוועדה שאנחנו קוראים לשר הפנים ולמשרד הבריאות- - -

משה ארבל: משרד החוץ גם.

דוד ביטן: משרד החוץ ורשות האוכלוסין, לעשות את כל הפעולות הדרושות על מנת לאפשר לעובדי ההייטק, מהנדסים וכל העובדים האלה שהיום לא יכולים להמשיך לעבוד בארצות הברית, להגיע לישראל למרות תקופת הקורונה.

דוד ביטן: עכשיו אחרי שסיכמנו את הדיון, נשמע את האנשים.

דוד ביטן: ד"ר אשר סלמון.

שלומית אבינח: הוא לא מחובר.

שלומית אבינח: מייקל אייזנברג נמצא.

דוד ביטן: בבקשה מייקל אייזנברג.

מייקל אייזנברג: צהריים טובים.

מייקל אייזנברג: תודה כבוד היו"ר.

מייקל אייזנברג: יש כאן כמה וכמה סוגיות שחשוב גם להפריד ביניהן וגם לטפל בכולן, כי יש פה באמת הזדמנות גדולה למדינת ישראל לשגשג כלכלית ולטפל בעם היהודי.

מייקל אייזנברג: אני רוצה להתחיל במה שאמר כבוד היו"ר, שטראמפ נשיא ארה"ב באמת הסיר את הצו שהטיל הגבלות כניסה של זרים בכל התחומים לארצות הברית ולאוניברסיטאות, אבל האווירה הכללית בעולם ההייטק האמריקאי וגם עצם מהגרים פוטנציאלים לארצות הברית היא שלא נכנסים לארצות הברית.

מייקל אייזנברג: חברות כמו פייסבוק ואפל וסיילספורס כולם מעסיקים אנשים שמגיעים על H1B ויזות לארצות הברית ורוצים אותם גם אוניברסיטאות.

מייקל אייזנברג: כולם פועלים בארץ גם.

דוד ביטן: רגע, אמרת שהוא הסיר את הצו?

מייקל אייזנברג: הנשיא קבע את הצו בהתחלה ובינתיים יש טענה לא מבוססת, שהוא מסיר אותו, הסיר אותו יסיר אותו.

מייקל אייזנברג: לא ברור.

מייקל אייזנברג: אבל האי ודאות הזאת יוצרת הזדמנות גם.

מייקל אייזנברג: אין שום סיבה שאנחנו נייבא לפה 25,000 חקלאים תאילנדים שמשלמים להם שכר מינימום ולא נייבא לפה אנשים שמשתכרים 40,000, 50,000 שקל לחודש שגם רק ממיסי עבודה יכניסו למדינת ישראל בעידן המשבר הזה המון כסף לטפל בבעיית הקורונה.

מייקל אייזנברג: אם רק ניתן ויזות לאותם מעסיקים שבדרך כלל מעסיקים אותם בארצות הברית, יביאו אותם למרכזי הפיתוח בארץ.

מייקל אייזנברג: זה נושא אחד.

מייקל אייזנברג: הנושא השני, מדינות בעולם מציעות למשקיעים, מיוחד בניו יורק, ראשי ממשלה אפילו מתקשרים באופן ישיר לפתות אותם לעבור מדינה, כי בעולם של היום ההון האנושי שזה המוחות בהייטק, זה משקיעים ואנשים אחרים, מייצרים כלכלה וגורמים לכלכלה לשגשג.

מייקל אייזנברג: אם מדינת ישראל רוצה להתחרות בתחרות העולמית בכלכלה החדשה, עליה להביא לפה את טובי המוחות, יהודים ושלא יהודים, ועליה להביא לפה גם את טובי המשקיעים שישקיעו פה את כספם ולתת גם הטבות מפליגות בשביל הדבר הזה, כדי שנהיה תחרותיים.

מייקל אייזנברג: יש אבסורד היום במערכת ה מיסוי בארץ שאנחנו גורמים לתושבים שעברו למדינה זרה לחכות שם או שש או עשר שנים כדי לחזור ולקבל הטבות מס.

מייקל אייזנברג: מגיעה הקורונה, אנשים טובים יושבים בארצות הברית, אנגליה, עושים חישוב 'אני אחכה פה עוד שנתיים שלש ואני אחזור למדינת ישראל.

מייקל אייזנברג: , אני אחכה להטבת המס של שש או עשר שנים או אני אחזור'.

מייקל אייזנברג: זה אבסורד שאין כדוגמתו.

מייקל אייזנברג: דבר רביעי, כמו שאמר כבוד ח"כ ארבל, לא ייתכן בחזון הציונות שמדינת ישראל תהיה סגורה או תעלה קשיים בירוקרטיים בפני עולים.

מייקל אייזנברג: כפי שאתם שומעים מהמבטא שלי, אמנם אני פה 27 שנים אבל נולדתי בארצות הברית.

מייקל אייזנברג: זה שהיום בעקבות הקורונה יותר קשה לעלות למדינת ישראל מאשר שבימי הצנע של בן גוריון זה אבסורד שאין כדוגמתו.

מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים עכשיו מסלולים מהירים, מסלול מהיר לוויזות, אנשים שבאים לעבוד בהייטק, לתת את הוויזות לאותו אפל וסיילספורס.

מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים ויזות ליהודים שיגיעו לפה שנה פלוס שלא יעלו לארץ.

מייקל אייזנברג: אנחנו צריכים לקצר את המס הזה, או את השש שנים או עשר שנים שצריך לחכות כדי לקבל את הפחתת המס לתושבים חוזרים, ובעיקר בעת מצוקה הזאת, ובעת ההזדמנות הזאת להוריד את כל החסמים להכניס לפה יהודים.

מייקל אייזנברג: בין אם זה לבטל בהוראת שעה את הצורך בתעודת יושר מה-FBI לשנתיים, בין אם זה להורות לקונסוליה שיתגברו את כל הכוחות כדי להביא לפה את כל היהודים, לא ייתכן שהדבר הזה ממשיך להתקיים.

מייקל אייזנברג: מדינה שרוצה לשגשג חייבת הגירה חיובית, היא חייבת הגירה בעלת יכולות בעולם הטכנולוגי ובעולם ההשקעות, ובעיקר חייבת לדאוג לאוכלוסייה שלה לאחים ולאחיות שלה בכל המקומות, ואם צריך צווי שעה כדי למנוע את כל החסמים האלה, זה מה שצריך לעשות בעת הזאת ולא דקה מאוחר יותר.

מייקל אייזנברג: לא ייתכן שבימי צנע הצלחנו להביא לפה מאות אלפים של יהודים טובים מרחבי העולם ובימי הקורונה כמה מכונות ההנשמה שממילא לא משתמשים בהן היום, ימנעו מאנשים להגיע לפה, שזה שה-FBI סגור או חצי עובד, נמנע מאתנו להביא את ה- - -

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: מי רוצה לומר משהו?

מיכל וונש: אני.

דוד ביטן: אני רואה שיו"ר ועדת חוץ ובטחון מצא זמן - - -

צבי האוזר: הנושא הוא הייתי אומר בגדר בטחון לאומי במובן הרחב של המילה.

מיכל וונש: בדיוק.

מיכל וונש: אז תודה רבה לחברי צביקה, כיוון שאנחנו מדברים על זה בכל ההקשרים, גם בדיון הקודם שדיברנו עליו וגם בדיון שאנחנו כבר כמה פעמים בוועדה הזאת בראשותך מדברים על ההכרח להוריד חסמים ולשנות את התפיסה ולהבין שמדובר פה באמת בחוסנה של לא רק החברה הישראלית והעם היהודי, אלא גם מהסיבות התועלתניות ביותר, זה מנוע צמיחה אדיר, ואם אנחנו נפספס את ההזדמנות הזאת, אז זו בכיה לדורות כיוון שהקורונה, זאת ההזדמנות שלצידה.

מיכל וונש: יש פה הזדמנות חד פעמית, אני מאוד מתחברת למה שאמר מר אייזנברג, אם אנחנו נפספס את ההזדמנות ההיסטורית הזאת, זה פשוט יהיה לא נסלח.

מיכל וונש: אנחנו שמענו פה סקירה על כרבע מיליון יהודים שמתעניינים לעלות לארץ, אנחנו מחויבים להסיר את כל החסמים.

מיכל וונש: גם בהכרה המקצועית, גם החסמים הבירוקרטיים האלה, לא משנה אם זה תעודות היושר והאפוסטיל ששמענו עד כמה הוא מעכב דברים, וכל הנושאים שאנחנו נוגעים בהם בוועדה בראשותך, זה מתנקז לתוך הדבר הזה.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: בבקשה טלי.

טלי פלוסקוב: לא, אני אתן ליו"ר ועדת חוץ ובטחון לדבר.

דוד ביטן: בבקשה.

צבי האוזר: בהמשך לדברים שנאמרו כאן, תראו, אני חושב שאנחנו נמצאים בפני סיטואציה שבשינויים המחויבים היא קצת דומה לסיטואציה שהייתה בסוף שנות השמונים בפני הממשלה, אז הממשלה בראשות יצחק שמיר, בשינוי היסטורי דרמטי של קריסת החומות ובעצם התפוררות של מה שכונה אז ברית המועצות, מדינות חבר העמים.

צבי האוזר: צריך להבין כך, יצחק שמיר נקט בפעולה אחת שהיא שינתה לדעתי מציאות שמדינת ישראל ל- 25 שנה ו ואולי יותר, הוא, נקרא לילד בשמו, חסם את השערים מפני הגירה מארצות ברית המועצות לארצות הברית.

צבי האוזר: והצליח לשכנע את הנשיא האמריקאי שהיהודים אינם פליטים, יש להם מולדת, מולדת במדינת ישראל, ובעצם באקט הזה שינה את האופק שלנו ואת ההיסטוריה שלנו, כשלמעלה ממיליון אנשים הגיעו.

צבי האוזר: כל מה שמכונה היום סטארט אפ ניישן, אחת העוצמות הכי גדולות שלנו גם כלפי פנים, גם כלפי חוץ, כל מה שמתרחש הוא מבוסס בין השאר, לא רק, אבל העובדה שמיליון או למעלה ממיליון יהודים הגיעו לארץ ובאמת שינו את הדברים, ואם אני אומר, העליה שהתחילה בסוף שנות השמונים בעיקרה עד סוף שנות התשעים - עד עכשיו יש – אבל היא נתנה לנו אופק של 25-30 שנה.

צבי האוזר: אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה ה-25 השנה הבאות ומה שנמצא כנראה תחת הרדאר שלנו זה האירוע הזה של הקורונה, שכנראה הוא לא אירוע טקטי, הוא לא אירוע מיקרו אלא אירוע מקרו, הוא לא סיפור של שבועות או חודשים, יכול להיות שזה אירוע שהולך להתמשך שנתיים-שלוש ואני מקווה שבזה זה יסתיים, אבל גם יכול להיות שיותר, ואנחנו צריכים לשים את היד על הדבר הזה מכל הדברים.

צבי האוזר: אדוני היו"ר, אני חושב שהוועדה יכולה להיות קוון לרשות המבצעת.

צבי האוזר: הרשות המבצעת מאותגרת בהרבה מאוד דברים בגלל הסיפור הזה, יש הרבה מאוד פרטים שהם טקטיים, יש מעט מאוד פרטים שהם אסטרטגיים.

צבי האוזר: אנחנו דנים באירוע אסטרטגי.

צבי האוזר: אם אנחנו נוכל להחזיר ישראלים הביתה, אנחנו יכולים להביא יהודים הביתה בהיקפים משמעותיים.

צבי האוזר: אנחנו יכולים בצד זה להסדיר כניסה של, וזה פחות תחת עליה וקליטה, אבל כחלק מהסתכלות כוללת, כח אדם שהיום נחסם בארה"ב משיקולים פנים ארה"ב, לשדרג את יכולות התעשייה והייצוא שלנו בהיקפים מאוד גדולים.

צבי האוזר: יש עוד כמה דברים קטנים שביחד מייצרים סל שיכול לסדר אותנו ל-25 השנים הבאות.

צבי האוזר: ככה אני רואה את הדברים.

דוד ביטן: אנחנו צופים גם עליה מאוד גדולה עכשיו.

צבי האוזר: כן.

דוד ביטן: הבעיה שהמדינה צריכה להבין, בינתיים העליה קצת עוד נעצרת בגלל הקורונה - - -

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: אני חושב שאנחנו צריכים להיות יותר חכמים יותר - - -

דוד ביטן: אבל עכשיו שחררו את זה ועולים עולים כרגע - - -

צבי האוזר: אסור שיהיה ספר לבן בגלל קורונה.

דוד ביטן: אבל מדברים על לפחות 150,000 עולים ב-2021.

דוד ביטן: צריך להבין.

דוד ביטן: זה משנה את כל הסיטואציה, והממשלה צריכה להתארגן תקציבית לעניין הזה.

דוד ביטן: בינתיים אני לא רואה שמתארגנים על משהו.

דוד ביטן: הם רוצים שהדברים יקרו מאליהם כנראה.

צבי האוזר: אדוני היו"ר, מה שאני יכול לסייע, אנוכי הקטון כ - - -

דוד ביטן: מאה אחוז.

דוד ביטן: - - -חבר ועדה.

דוד ביטן: אל תשכח את זה.

צבי האוזר: כן.

צבי האוזר: אז אני אומר, הדברים האלה בנפשנו ואמרתי לך, בעיני זה אירוע של בטחון לאומי במובן הרחב של המילה.

צבי האוזר: בלי שאני לוקח פה את הדברים כמובן מ- - -

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: כיון שאנחנו כבר סיכמנו עוד בהתחלה, אמרנו שאנחנו מסכימים עם הבקשה של ארבל, וסיכמנו את זה, רק שמענו, כי הוא היה צריך ללכת לישיבת נשיאות.

צבי האוזר: השאלה אם אנחנו יכולים לעשות משהו בנושא של הוויזות של חזרה של ישראלים.

צבי האוזר: איזה שהוא צוות למשל - - -

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: אנחנו לוחצים כרגע על רשות האוכלוסין, יש לנו לחץ עצום עליה, אנחנו קיימנו איתה כבר שתי ישיבות וכבר משנים נהלים.

דוד ביטן: הם שינו פעם אחת והם ישנו עוד פעם אני מקווה.

דוד ביטן: אנחנו מחכים לשבוע הבא.

דוד ביטן: הם מתכנסים פעם בשבועיים.

טלי פלוסקוב: זה לא מספיק.

טלי פלוסקוב: בתקופה הזאת זה לא מספיק.

דוד ביטן: אנחנו מפעילים לחץ.

דוד ביטן: ביוני קיבלו החלטה שנועלים את השמיים גם בפני עולים.

דוד ביטן: ביטלנו, או דאגנו לבטל את ההחלטה הזאת, כך שאנחנו מפעילים לחץ גם עכשיו ומפעילים לחץ על הממשלה לדאוג בתקציב שהם מאשרים, שיהיה איזה שהוא חזון לעניין הזה כי אם לא יהיו תקציבים, אתה יודע מה יקרה, יעשו ברקס, במקום שבקשה של עולה בחו"ל תהיה לשבועיים-שלושה, הם ידונו בה חצי שנה על מנת לעצור את העליה.

דוד ביטן: אני לא מעוניין בזה, אני מעוניין שאנשים יעלו, יטפלו להם בנושא של הדיור וההכשרה המקצועית ותעסוקה, שאלה הדברים הכי חשובים.

דוד ביטן: בעיה נוספת שקיימת לא מעכשיו, לא בגלל הקורונה, זה שהרבה מאוד מקצועות חופשיים, לא מאפשרים להם לעבוד בישראל, ובעיקר זה משפיע על עולי צרפת היום.

דוד ביטן: אחיות, רופאים - - -

טלי פלוסקוב: מלא, מלא.

דוד ביטן: אנחנו גם מטפלים בזה על מנת שנריץ חקיקה ונסיים את העניין הזה אחת ולתמיד.

טלי פלוסקוב: הן יוצאות לשביתה ואין תקנים ויש - - -

דוד ביטן: הישיבה נעולה.

דוד ביטן: תודה רבה.