ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 30, 2020-07-20 10:00

טלי פלוסקוב: שלום רב היום יום שני, כ"ח בתמוז התש"ף 20 ביולי 2020, נערוך דיון מהיר בנושא: "300 אלף חייבים חדשים בהוצאה לפועל – החייבים לא מקבלים תמיכה ושיקום ונדרשים לקחת הלוואות שעשויות למוטט אותם", יוזמי הדיון הם חברי הכנסת אלכס קושניר והיבא יזבק.

טלי פלוסקוב: אלכס קושניר יציג לנו את הנושא, כל מי שצריך להשיב יתקשר איתנו דרך הזום עקב צמצום יכולת הנוכחות הפיזית בוועדה.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת קושניר, בבקשה.

אלכס קושניר: תודה, גבירתי.

אלכס קושניר: אני חושב שהנושא של חדלות פירעון אינו חדש לאף אחד.

אלכס קושניר: העניין הוא שאם מתחילים להתעמק בנתונים אז מבינים עד כמה הנורה אדומה.

אלכס קושניר: אקריא כמה נתונים: בשנת 2008 כמות האנשים שניגשו לבקשה לפשיטת רגל היה 3,874.

אלכס קושניר: היום המספר עומד על 21,232– עלייה של כ-550%.

אלכס קושניר: זה קורה במקביל לכך שישנה נגישות הולכת ומתפתחת של צריכת האשראי.

אלכס קושניר: חברות האשראי בעצם נותנות מגוון רחב מאוד של מוצרים, רובם בריבית גבוהה מאוד.

אלכס קושניר: הרבה מאוד אנשים לא מודעים לעניין הזה ולא מודעים לאן הם נכנסים.

אלכס קושניר: מעבר לזה, כ-50% מכל אלה שעברו תהליך חדלות פירעון חוזרים למעגל החובות בפעם הנוספת כי המדינה לא מספיק יעילה במתן סיוע שיקומי.

אלכס קושניר: המדינה עשתה שני צעדים חשובים: באפריל 2019 עבר חוק נתוני האשראי שמגביל את החייב ומגביל את האפשרות שלו לקחת הלוואות ממקומות שונים, וככה בעצם שומרת עליו.

טלי פלוסקוב: כוונתך להעברת מידע לגופים ?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: החוק השני הוא חוק חדלות פירעון שנכנס באפריל 2018 ובעצם משנה את התפיסה והופך את החייב שנמצא בחדלות פירעון לא לפושע אלא לבן אדם שחייב שיקום כלכלי.

אלכס קושניר: החוק מסמיך את שר המשפטים להתקין תקנות בנושא של סיוע שלטוני, עד עכשיו זה לא נעשה או נעשה חלקית וככה בעצם המעטפת לא באמת קיימת, ובגלל זה אותם 50% שדיברנו עליהם חוזרים בחזרה למעגל החובות.

אלכס קושניר: כמובן שהכי נפגעים זה תמיד האוכלוסיות המוחלשות ואני אסביר למה: בחוק החדש בוטלה האפשרות של חייב כמוגבל באמצעים וקבלת צו של תשלומים נמוכים.

אלכס קושניר: הבן אדם שנמצא מתחת לחובות של 50,000 שקלים, שלחלק מהאנשים זה הרבה מאוד כסף, אין לו שום פתרון.

אלכס קושניר: הוא בעצם נמצא במעגל הקסמים הזה.

אלכס קושניר: מעבר לזה, הוא לא יכול לגשת לתהליך חדלות פירעון.

אלכס קושניר: דבר שני: במידה והוא כן ניגש אז מבקשים ממנו, התנאי הראשון הוא שתהיה לו היכולת לשלם 3% מהחוב באופן מידי, שכמובן לא לכולם זה קיים.

טלי פלוסקוב: אתה מדבר על ההסדרים שמגיעים אליהם עם האנשים.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: כדי להתחיל את התהליך של חדלות פירעון, החייב צריך לשלם 3% מהחוב שלו.

טלי פלוסקוב: מאיפה?

אלכס קושניר: מאיפה הוא ייקח את זה?

אלכס קושניר: מעבר לזה, יש תהליך של סיוע משפטי במשרד המשפטים, אבל גם שם עושים מבחן הכנסה, אבל לא עושים את מבחן גובה החוב.

אלכס קושניר: יכול להיות מצב שהאדם לא עומד במבחן ההכנסה, שכרו גבוה יותר מ-2/3 מהשכר הממוצע במשק, אבל החוב שלו כל-כך גדול שהוא לא יכול להרשות לעצמו לשלם גם לעורך דין.

אלכס קושניר: עוד דבר שמדהים אותי זה שגובה האגרה הוא 1,600 שקלים.

אלכס קושניר: כשאנחנו מחברים את כל זה למצב המשברי שיש היום, אני בטוח שבזמן הקרוב תגדל מאוד כמות האנשים שיפנו להליך חדלות פירעון, אנחנו כחברי כנסת חייבים להפנות את תשומת לבה של הממשלה לנושא הזה כדי שיקימו את אותן תוכניות שיקום שאמורות היו לקום מזמן.

אלכס קושניר: דבר שני, יחזירו לאנשים מעוטי היכולת את האפשרות לגשת לתהליך של חדלות פירעון, ויורידו את האגרה.

אלכס קושניר: אחרת אנחנו נגיע למצב שבעוד שנה או שנתיים כמות האנשים שנמצאים במצב של חדלות פירעון תהיה כל-כך גדולה שפשוט המדינה תקרוס.

טלי פלוסקוב: תודה, אלכס.

טלי פלוסקוב: ברור שהנושא הוא מאוד לא פשוט.

טלי פלוסקוב: אני חייבת לומר מניסיוני, 16 שנים עבדתי בבנק, לשם הגילוי הנאות, ראיתי אנשים נופלים, וראיתי את האנשים רצים לקחת הלוואות כדי לפתור את הבעיה חד-פעמית, עכשיו ומיד, בלי לחשוב מה יהיה בעוד כמה שנים.

טלי פלוסקוב: זה שאנשים לא יודעים גם לתמחר את הריביות והבנקים ושאר הגופים מנצלים את המצב הזה וגובים ריביות גבוהות מאוד.

טלי פלוסקוב: כשבן אדם מסתבך כבר, טוב שהיום אנחנו עוצרים את האפשרות להסתבך בגופים חדשים גם, אבל אנחנו בהחלט צריכים לעשות צעדים נוספים כי אני חושבת שאנחנו רואים היום מוות מקורונה, אבל מוות כלכלי יכול להיות הרבה יותר גרוע.

טלי פלוסקוב: במקרים שהציג חבר הכנסת קושניר, חשף בפנינו את המספרים ואת הגידול המשמעותי של האנשים שמסתבכים בנושאים האלה זה חד-משמעית דורש טיפול של המשרדים הרלוונטיים.

טלי פלוסקוב: חלק מהנושאים שהעלית, חבר הכנסת קושניר, הם לא רלוונטיים לוועדה זו, אבל אפשר להעלות אותם בוועדות אחרות.

טלי פלוסקוב: חלק מהדברים, כמו שיקום ונושאים של רווחה זה כאן בוועדה, אנחנו נשמע את המשרדים.

אלכס קושניר: אני חושב שאולי בעקבות הדיון הזה כדאי לקיים דיון משותף של הוועדה יחד עם ועדת החוקה, חוק ומשפט, שאחראית על הנושא הזה ובסמכותה לקבוע תקנות בנושא של גובה האגרה ובאמת לקבוע תנאים לחדלות פירעון.

אלכס קושניר: אני חושב שאולי כדאי לקיים ועדה משותפת בנושא הזה כדי לראות איך תופרים את שני הקצוות.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: נשמע את משרדי הממשלה, אבל קודם נשמע את יוזמת הדיון השנייה, חברת הכנסת יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: אני שמחה שאנחנו מקיימים את הדיון הזה ממש מהר, זו תקופה מאוד קשה, בכל מה שקשור לסיוע המידי לאלפי האנשים שתקועים בכל מה שקשור להלוואות ולהוצאה לפועל, במיוחד בתקופת הקורונה.

היבה יזבק: אני רוצה להוסיף נתון שהוא חשוב, במיוחד כשאנחנו מדברים על האוכלוסיות המוחלשות, שנתקעו בענייני ההלוואות וההוצאה לפועל, כ-37% מהם הם בני החברה הערבית.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שבתקופת הקורונה ישנה עלייה של 4% בעוני בחברה הערבית.

היבה יזבק: 13,000 משפחות מצטרפות למעגל העוני.

היבה יזבק: אני אשמח לשמוע מהגורמים הממשלתיים והמקצועיים מה יש להם להגיד בעניין הזה.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת אליהו חסיד, בבקשה.

אליהו חסיד: כבוד היושבת-ראש, אני רוצה לומר בעניין הזה שנתקלתי בהמון-המון אנשים שיש להם תיקים כאלו וליוויתי אותם.

אליהו חסיד: חלק מהבעיה היא שהבנקים נטפלים לאנשים, תופסים את האנשים ומציעים להם, מפרסמים הלוואות בריביות גבוהות ומפילים אותם בהלוואות גדולות, בהתחייבויות שהם לא יכולים לעמוד בהן.

אליהו חסיד: מדובר באנשים במצוקה, ציבור גדול שנמצא במצוקה כספית גדולה.

אליהו חסיד: היה צריך להיות על זה כמו בעישון, שאסור לפרסם היום על עישון, אותו דבר היה שאסור לבנקים לפרסם על הלוואות בריביות שהם נותנים לאנשים מסוג זה.

אליהו חסיד: צריך לעשות הגבלה כי הלווים נמצאים במצוקה ולא יכולים לעמוד בתשלומי ההחזר, הם לא יוצאים מזה ורק נופלים ונופלים.

טלי פלוסקוב: אתה צודק לחלוטין, אני חושבת שהאגרסיביות של פרסום ההלוואות היום בכל הגופים, לא רק בנקים - - -

אליהו חסיד: הם מקבלים טלפונים והצעות כל הזמן ומדובר באנשים - - -

טלי פלוסקוב: נכון, והם לא עומדים בזה להגיד לא.

אליהו חסיד: הם מנצלים את המצוקה שלהם וממשיכים לגלגל עליהם ריביות.

טלי פלוסקוב: חד-משמעית.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.

משה אבוטבול: בוקר טוב לכולם.

משה אבוטבול: אני חושב שההצעה ראויה, טובה, והגונה.

משה אבוטבול: בפרט בתקופה זו, כמו שציין ידידי הרב חסיד, אני פוגש עשרות בעלי עסקים קטנים, לעסק קטן אין יכולת הישענות ואין אותם המקורות שישנם לעסקים הגדולים, אותן הרזרבות.

משה אבוטבול: לצערי, בגלל הבעיה הזאת, של ההלוואות המדינה נותנת - - - הבנקים כאילו ממליצים להם: "בואו, תיקחו, בבקשה" מצד שני הם מכבידים עליהם את העול בכל הקשור בבירוקרטיה וכל הדברים.

משה אבוטבול: בצד השלישי עומד פקיד שמלטף אותם ומציע להם הצעה אחרת: "בואו קחו מהבנק, לא תזדקקו לניירת ולהליך ארוך".

משה אבוטבול: זה במקרה הטוב, במקרה הגרוע הרבה מהם הולכים לשוק האפור.

משה אבוטבול: אני לא צריך לספר לחברי הוועדה היקרים לאיזה מצב אפשר להגיע כשפונים לאפיקים של שוק אפור.

משה אבוטבול: כך אנחנו מוצאים את העסקים הקטנים במצב של פשיטת רגל, סוגרים את העסק.

משה אבוטבול: מפה אני מתריע כמו שהתרעתי גם בוועדת הכספים: עסק של בחור צעיר שנפתח בעשר אצבעותיו, אם הוא יסגור אותו זה יגרום לו לאבד תקווה במדינה, בכלכלתה, בדברים מהסוג הזה.

משה אבוטבול: ייקח זמן רב לשכנע אותו לפתוח שוב עסק.

משה אבוטבול: אנחנו צריכים לעמוד לימין האומללים הללו שבסך הכול רצו להצליח בחיים בלי להזדקק לטובה מלשכת הרווחה או לחתום אבטלה.

משה אבוטבול: הם רצו להקים עסק משלהם.

משה אבוטבול: המדינה מעודדת מאוד הקמת עסקים.

משה אבוטבול: כשהייתי ראש עיר היו לנו ירידים שעסקו בשכנוע להקמת עסקים.

משה אבוטבול: "עסק משלך" וכדומה.

משה אבוטבול: ניתנו גם תמריצים.

משה אבוטבול: עכשיו כשהוא נמצא בשעת מבחן, אם לא נושיט לו יד לעזרה אנחנו נתחרט על זה.

משה אבוטבול: זו חייבת להיות הצעה של כולנו פה-אחד, איך אנחנו עוזרים לאותם אנשים אומללים שיוכלו לעמוד על הרגליים.

משה אבוטבול: אסיים בדברי חז"ל על הפסוק "עזוב תעזוב עמו":

משה אבוטבול: אם רואים את החמור נוטה ליפול בדרך, אתה כבר צריך לעזור, לא לחכות שהוא ייפול.

משה אבוטבול: אחרי שהוא נופל גם עשרה אנשים לא יוכלו להרים אותו.

משה אבוטבול: כל זמן שהוא עוד על הרגליים, כבר שם זה הזמן לתת כתף ולעזור לבעליו להקימו.

משה אבוטבול: כשבעלי העסקים נוטים ליפול, פה אנחנו כמדינה חייבים להיכנס כשהוא עוד מג'עג'ע.

טלי פלוסקוב: תודה, חבר הכנסת אבוטבול, קשה לא להסכים עם המילים שלך.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים להיות עכשיו לצדם של אנשים, במיוחד שהרבה אנשים נמצאים היום במצב שהם לא חלמו שהם יגיעו אליו.

טלי פלוסקוב: אנחנו ניתן למשרדי הממשלה להציג את התוכנית שאמרו שיש.

טלי פלוסקוב: בואו נראה איך הממשלה, מעבר לתמיכה כלכלית שהיא מעבירה, איך המשרדים נערכים למצב כזה.

טלי פלוסקוב: עורך הדין זיו אור הוא אחד מהאנשים שכתבו על המצב ועל הנושא המדובר.

אלכס קושניר: בהחלט.

זיו אור: שלום לכולם.

זיו אור: אני עורך דין זיו אור, עוסק בעיקר בייצוג חייבים.

זיו אור: אני עובד מטעם הסיוע המשפטי במחוז חיפה.

זיו אור: כרגע אני עוסק בכתיבת הצעת מחקר שעניינה שיקום חייבים במסגרת הליך חדלות פירעון.

זיו אור: אני עוסק בזה לא מעט, גם מהבחינה העיונית וגם מהבחינה המעשית.

זיו אור: העמדה שלי ביחס לחוק חדלות הפירעון, כאשר אנחנו מסתכלים על המטרות של החוק, מטרת העל שלו היא לשקם את חייו הכלכליים של החייב.

זיו אור: במסגרת המטרה הזו אין די בקבלת הפטר, ההפטר הוא פתרון אחד, אבל יש קבוצה גדולה מאוד של חייבים שאם לא יקבלו מעטפת שיקומית, מעטפת טיפולית שתסייע להם בעצם לצאת מהמצב הזה, לצורך העניין יחיד או משפחה שבעצם אין להם הכנסה מספקת כי לא הספיקו להיכנס למעגל התעסוקה.

זיו אור: הם עברו תהליך של חדלות פירעון, 3–4 שנים, כל מקרה על פי נסיבותיו.

זיו אור: בסופו של דבר, גם אם הם יקבלו הפטר, הם חוזרים לנקודת ההתחלה.

טלי פלוסקוב: מה ההצעה שלך למעטפת?

זיו אור: אני סבור שצריך לעשות הוא, במסגרת חוק חדלות פירעון, במסגרת צו שיקום הכלכלי – צו שניתן לחייב שבו נקבעת הדרך שבה החייב ימצא את דרכו לכיוון ההפטר, יש סמכות לבית המשפט להפנות להליך של הכשרה כלכלית.

זיו אור: לדעתי, אין די בהכשרה הכלכלית.

זיו אור: גם אם אני אקבל הכשרה כלכלית מצוינת איך להתנהל בחיי הכלכליים, אבל אין לי די הכנסה כדי לשלם את הוצאות המחייה הבסיסיות שלי ושל משפחתי, הרי שאני אמצא את עצמי חוזר שוב למעגל החובות.

זיו אור: לא בכדי יש עבודת מחקר עמוקה ויסודית שנעשתה ברשות האכיפה והגבייה בשנה שעברה, על ידי רבקה אהרוני ורפי גולן, שבעצם קבעה שאחד מתוך שני חייבים שקיבלו הפטר במסגרת הליך של חדלות פירעון – אז קראו לזה "פשיטת רגל" – חוזר למעגל החובות.

זיו אור: זה שוב מחזק את העמדה שאומרת שחייב צריך לקבל סל של מעטפת שיקום, שיקום כלכלי שכרוך גם בעניין התעסוקתי, בעניין של מימוש זכויות בקהילה.

זיו אור: הרבה מאוד חייבם פשוט לא יודעים לממש את הזכויות שלהם מול המוסד לביטוח לאומי.

זיו אור: אני עובד לא מעט עם מרכז עוצמה שהוא בעצם מרכז שעובד במחלקת הרווחה.

זיו אור: הם מסייעים רבות לחייבים.

זיו אור: אבל, מדובר רק באותם חייבים שפונים לקבלת עזרה, זה חלק קטן לצערי.

זיו אור: אני סבור שבמסגרת חוק חדלות פירעון, במסגרת התקנות שאמורות להיות מותקנות, צריכים לחייב את החייבים להיכנס לתהליך של שיקום כלכלי אמיתי, לא רק פשרה פיננסית.

זיו אור: מצד שני - - -.

טלי פלוסקוב: תודה שהעלית את הסוגיה.

טלי פלוסקוב: אנחנו נשמע עוד כמה דוברים לגבי מה שהעלית, לגבי המעטפת, על מה מדברים איתנו מטעם משרדי הממשלה.

טלי פלוסקוב: הישאר איתנו ואם יהיה צורך נעלה אותך שוב.

טלי פלוסקוב: נמצא איתנו עורך הדין יוסף ויצמן, בבקשה.

יוסף ויצמן: שלום לכם.

יוסף ויצמן: אני יוסף ויצמן, המשנה לראש לשכת עורכי הדין, ראש פורום הוצאה לפועל.

יוסף ויצמן: אני חושב שהנושא הזה חשוב וטוב מאוד שהוא עלה על הפרק.

יוסף ויצמן: אנחנו צריכים מאוד להיזהר, לבוא בטענות היום על הבנקים שמצד אחד הם נותנים את האפשרות לעסקים להתקיים ולהגיד להם "למה אתם נותנים" ומצד שני כשהם דורשים ערבים ומקשים את התנאים אז לומר להם: "מדוע אתם עושים את זה" זה יכול להביא למצב שלא נדע לאיפה אנחנו מגיעים.

יוסף ויצמן: אנשים צריכים את האשראי מהבנק, אבל הם צריכים לדעת איך לקחת אותו, כמה לקחת, ובאיזה ליווי לקחת.

יוסף ויצמן: לצאת בקריאה גורפת נגד הבנקים זה יכול לגרום לנזק.

אלכס קושניר: זה לא מה שאמרנו.

יוסף ויצמן: אני ממליץ שיהיה פיקוח נוסף על הלוואות חוץ בנקאיות שהן אסון.

יוסף ויצמן: יש שם ריבית גבוהה, להליכי האכיפה אין שום מגבלה ואין אף אחד שיגביל אותם, מה שכן, ואני מתחבר לדברי קודמי, רק באמצעות חינוך.

יוסף ויצמן: גם חוק חדלות פירעון החדש אמר זאת במפורש: רק באמצעות חינוך כלכלי נצליח להגיע למצב שאנשים ייזהרו לפני שימוש באשראי.

יוסף ויצמן: צריכים גם בזמן אמת שמי שדורש אשראי מהבנק, שיבין, אם זה באמצעות הארגונים, באמצעות הבנקים, שיבין מה המשמעות של קבלת אשראי מהבנק.

יוסף ויצמן: יש להיזהר שלא נגיע למצב של מחנק אשראי כי בסופו של דבר זה יתגלגל עלינו.

יוסף ויצמן: אנחנו, גם באמצעות הקליניקה להוצאה לפועל של הקריה האקדמית אונו, מטפלים בבעיות האלה ומנסים להגיע כמה שיותר ל - - - ולהסביר להם שיש מחיר לכל אשראי.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: אני חושב ש-"חינוך כלכלי" אלו המילים שצריכות ללוות את המשך הדיון שלנו.

טלי פלוסקוב: מצד אחד הדיון הזה, עם כל חוק חדלות הפירעון ונושאים כאלה, הוא לא שייך לוועדה זו.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד שהנושא הזה היה אמור להיות בוועדה החוקה לפי דעתי, אם אנחנו רוצים לשנות את המצב הקיים מבחינת החוק.

טלי פלוסקוב: מצד אחר, אנחנו מדברים יותר על הפן השיקומי והרווחתי.

טלי פלוסקוב: החינוך הכלכלי יכול להיות חלק מהפתרונות שהוועדה תמליץ עליהם.

היבה יזבק: אני רוצה לציין, גבירתי, שהתהליך של החינוך זה באמת תהליך.

היבה יזבק: אנשים צריכים להיות מוכנים לזה.

היבה יזבק: אז אנחנו צריכים שאנשים יעברו שיקום כלכלי ורק אחר כך, כשהם יהיו מוכנים, לעבור את החינוך הכלכלי.

טלי פלוסקוב: קודם נאפס אותם, נביא אותם לקו אפס ואז נחנך.

היבה יזבק: בדיוק.

היבה יזבק: זה חשוב - - - רצון.

יוסף ויצמן: השאלה היא מה עושים בזמן אמת.

יוסף ויצמן: איך עושים את זה כמה שיותר מהיר וכמה שיותר זמין לאנשים.

אליהו חסיד: אני רוצה שנצא מתוך נקודת הנחה שאדם שנמצא בהליך של גביית הוצאה לפועל הוא לא פושע, זה אדם שרצה לעבוד ולהשתכר.

אליהו חסיד: צריכים לתת לו ליווי כלכלי, צריכים לתת לו שיוכל לעשות רישיון, שיוכל לצאת מהארץ.

אליהו חסיד: לא צריך להפוך אותו לפושע שצריכים לסגור אותו.

אליהו חסיד: צריכים ללוות אותו, לעזור לו, לסייע לו בניהול תקצוב עסקי ומשפחתי, שיכניסו אותו למעגל התעסוקה, לא לסגור עליו את האפשרות לעבוד.

טלי פלוסקוב: הוא לא פושע ביום-יום ובמיוחד בתקופת קורונה כשמצב חמור יותר.

אליהו חסיד: אדם שרצה לעבוד ולא הצליח הוא לא פושע.

אלכס קושניר: דווקא החוק החדש כן משנה את התפיסה.

אלכס קושניר: הבעיה היא אחרת.

אלכס קושניר: אגב, אני חושב שרוב הטענות לא מופנות לבנקים אלא לחברות אשראי חוץ-בנקאיות שנותנות הלוואות לאנשים הללו בריביות מטורפות צד אחד.

אלכס קושניר: מצד שני יש טענה כלפי המדינה, מדובר באוכלוסיות מוחלשות שלא יכולות להיכנס לתהליך הזה של חדלות פירעון במסגרת החוק, והמעטפת הכלכלית-חינוכית שאנחנו מדברים עליה שלא קיימת, בגלל זה אנשים חוזרים כל הזמן לאותו מעגל של החובות, בזה צריך לטפל.

טלי פלוסקוב: אני מקווה שעורך הדין יוסף ויצמן הבין שאנחנו לא באנו בטענות לבנקים.

טלי פלוסקוב: אנחנו כרגע באמת נותנים יותר דגש לגופים חוץ-בנקאיים ובדגש איך אנחנו עושים את זה, למי נותנים, כמה נותנים ובאיזה תנאים אנחנו נותנים.

טלי פלוסקוב: בואו ננסה לקרב את הדיון לנושא של הרווחה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לפנות אל מנהלת שירות רווחת הפרט, איילה מאיר ממשרד העבודה.

טלי פלוסקוב: בבקשה איילה.

איילה מאיר: אני איתכם, אני מייצגת את משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים.

איילה מאיר: אני מנהלת אגף משפחות, ילדים ונוער בקהילה.

איילה מאיר: אני רוצה לספר לכם מה אנחנו עושים במשרד הרווחה: אני עובדת סוציאלית, אני לא שובתת כי אני בחוזה אישי.

איילה מאיר: צריכים היו להיות בדיון הרבה מאוד מומחים שהם עובדים סוציאליים שיכולים לייצג נאמנה את הלקוחות שלנו, את לקוחות שירותי הרווחה שנתקלים במצוקה כלכלית ובעוני, וגם בתקופת הקורונה ירדו הרבה מהם מתחת לקו העוני.

איילה מאיר: יש עלייה של עשרות אחוזים בפניות החדשות לשירותי הרווחה וזאת אחת הסיבות ששירותי הרווחה והעובדים הסוציאליים יצאו לשביתה לפני יותר משבועיים, לצערי הרב השביתה נמשכת ועוד לא מצליחים לצמצם את הפערים מול האוצר.

איילה מאיר: אני מקווה מאוד שגם מהוועדה הזאת תבוא קריאה למשרד האוצר לקדם את סיום השביתה.

איילה מאיר: אני הייתי חייבת להגיד את זה, ברשותכם, אני מקווה שזה בסדר.

איילה מאיר: משרד העבודה והרווחה, מזה שש שנים, מפעיל תוכנית דגל עבור משפחות ויחידים בעוני ו- - -.

איילה מאיר: רשויות הרווחה יחד עם מרכזי עוצמה.

איילה מאיר: הוזכר קודם מרכז עוצמה על ידי עורך הדין זיו אור מהסיוע המשפטי.

איילה מאיר: יש לנו 123 מרכזי עוצמה ב-113 רשויות בישראל, המרכזים הללו הם חלק מהמחלקות לשירותים חברתיים.

איילה מאיר: במרכזים אלו מטפלים ביותר מ-12,000 מקבלי שירות במחלקות לשירותים חברתיים.

איילה מאיר: מדובר במטופלים שנקלעים למצוקה כלכלית, שזקוקים למיצוי זכויות ולנציג מיצוי זכויות אקטיבי מול המערכות הציבוריות , מול ההוצאה לפועל, מול הביטוח הלאומי, מול הבנקים, גם בהסדרת חובות.

איילה מאיר: זאת תוכנית שנחקרת כבר מספר שנים בידי צוות מחקר, נערכים מספר מחקרים, התוכנית משיגה תוכניות מצוינות.

איילה מאיר: אנחנו יכולים להגיד שאנחנו רוצים שהתוכנית תגדל, אנחנו רוצים לתגבר אותה, אנחנו רוצים להרחיב את מעגל הזכאים לה.

איילה מאיר: לצערנו הרב, בשל היעדר תקציב והיעדר תוספות תקציביות, אנחנו לא מצליחים להרחיב את התוכנית כמו שרצינו להרחיב אותה, במיוחד במשבר הקורונה אנחנו מתוודעים לעדויות קשות מאוד.

איילה מאיר: גם מקבלי שירות בתוכנית שלנו – שעברו תהליך מדהים של שיקום כלכלי ושיקום תעסוקתי ושיקום של המשפחה במשך שנתיים, שיקום אינטנסיבי מאוד – נקלעו שוב למצוקות בגלל שהם פוטרו, בגלל שהאלימות בבית גברה, בגלל הרבה מאוד בעיות שהקורונה זירזה את הצפתן.

איילה מאיר: מה שעשינו בתקופת הקורונה, מה שאנחנו עושים זה כמה דברים: אחד מהדברים שעשינו, שהצלחנו לעשות באמצעות תרומה יפה של קרן שוסטרמן, פתחנו בתוך מוקד 118 של משרד הרווחה , מוקד המצוקה הארצי שלנו, ייעוץ ייחודי לפונים שנקלעו לחובות בעיקר בשל הלוואות בשוק האפור.

איילה מאיר: צריך לזכור, הוזכרו כאן הבנקים, יש הרבה לקוחות רווחה שהם מודרי אשראי, הם לא יכולים לקבל עזרה מהבנקים.

איילה מאיר: הם נאלצים לפנות לחברות אשראי חיצוניות או להלוואות בשוק האפור.

איילה מאיר: זה לא קשור לקורונה, הקורונה רק העצימה את הבעיה.

איילה מאיר: זו בעיה גדולה של הרבה מאוד לקוחות שלנו שהם מודרי אשראי ואין להם אפשרות לקחת הלוואות בהסדרים נוחים וסבירים, הם נקלעים למצוקה גדולה יותר כאשר הם נאלצים לפנות למסגרות האשראי של השוק האפור.

משה אבוטבול: ברשותך, איך פועלת בדיוק קרן שוסטרמן?

איילה מאיר: - - -

משה אבוטבול: אני שואל איך הקרן פועלת, ואם זו לא קרן סודית אולי תסבירי לנו איך היא פועלת.

משה אבוטבול: אנחנו עכשיו בשידור ומקשיבים לנו אלפים.

משה אבוטבול: אולי זה יעזור להם, תצילי את המצב.

איילה מאיר: אולי לא הייתי מובנת.

איילה מאיר: התרומה של קרן שוסטרמן, קרן שמסייעת בדרך כלל לילדים ונוער בסיכון, זו קרן שתרמה כסף עבור העסקת יועצים כלכליים במוקד 118 ש - - -

טלי פלוסקוב: זו לא תמיכה ישירה.

איילה מאיר: היועצים הכלכליים שלנו נותנים להם סיוע ייעוץ ראשוני כדי שידעו לאן לפנות, הם מנסים להפנות אותם לרשויות הרלבנטיות ומסייעים להם.

איילה מאיר: עד כה הגיעו אלינו עשרות פניות, יכול להיות שאפילו יותר מעשרות פניות.

איילה מאיר: לצערנו הרב אנשים משתמשים בזה רק כאשר הם יודעים על זה וכאשר הם עוברים את התהליך של החלק הסטיגמתי של פנייה לעזרה.

איילה מאיר: יש הרבה מאוד אנשים שמתביישים לבקש עזרה, שמגיעים אלינו אחרי שהחמור נפל, כפי שתיאר חבר הכנסת אבוטבול, קשה מאוד להרים אותם לאחר הנפילה ואנחנו רוצים להגיע אליהם בזמן המתאים.

איילה מאיר: זה אחד הצעדים שעשינו בזמן הקורונה.

איילה מאיר: דבר נוסף שעשינו במסגרת תוכנית "נושמים לרווחה", אנחנו מפעילים יועצים כלכליים שמסייעים לצוותים של העובדים הסוציאליים והמלווים המשפחתיים שעובדים עם הלקוחות גם בנושאים של חובות והסדרת חובות.

איילה מאיר: כמובן שהם גם מגייסים ורותמים את הסיוע המשפטי ואת לשכות ההוצאה לפועל.

איילה מאיר: מה שעשינו, הוספנו סיוע של עורכות דין שעוסקות בנושאים חברתיים, הסיוע שלהן מסובסד בצורה משמעותית על ידנו.

איילה מאיר: הן בעצם מייצגות או לפחות נותנות ייעוץ ראשוני לפונים שלנו, ללקוחות של התוכנית, כאשר הם נקלעים למצב של חובות, נהפכים למודרי אשראי, והמצב שלהם מסלים.

איילה מאיר: אלו שני דברים שאנחנו עושים בנוסף להפעלה של התוכנית, בנוסף להסדרת החובות שאנחנו עושים.

איילה מאיר: אנחנו מצליחים לעזור לכמה אלפי לקוחות, אבל אנחנו מודעים לכך שהמצב חמור בהרבה ויש עשרות אלפים, אולי מאות אלפים, שזקוקים לעזרה.

איילה מאיר: בנוסף לזה, הבוקר הנחתי על שולחן ראש מינהל שירותים חברתיים, המנהלת שלי, מסמך ובו הצעה לשר הרווחה, חבר הכנסת איציק שמולי, כיצד אנחנו יכולים כמשרד העבודה והרווחה לסייע לאותן עשרות אלפי פניות חדשות של אנשים שנקלעו למשבר כלכלי קשה.

איילה מאיר: בשביל זה, כמובן, צריך תוספת של תקציבים, הרחבה של התקציבים והתוכניות, הלוואי שנצליח לקבל אוזן קשבת ולקבל את התקציב עבור זה.

איילה מאיר: תודה.

טלי פלוסקוב: אני מבינה שבהצעה שהנחת לשר, זו הצעה שכוללת תוספת תקציבית לתוכניות הקיימות כדי להגיע ליותר אנשים.

איילה מאיר: כן, בהחלט, אנחנו מדברים על תוספת תקציבית, על הרחבה של מרכזי עוצמה ברשויות נוספות.

איילה מאיר: היום 123 מרכזי עוצמה פועלים ברשויות באשכול כלכלי-חברתי 1–5.

איילה מאיר: אנחנו רואים שהרבה מאוד פניות מגיעות לשירותי הרווחה גם באשכולות גבוהים יותר.

איילה מאיר: הזכירו את האנשים שניסו להקים עסקים, שהיו יצרניים שנקלעו למשבר.

איילה מאיר: גם הם פונים וזה לא קורה רק ברשויות מהאשכולות הנמוכים.

איילה מאיר: אנחנו מציעים להרחיב את השירות, להרחיב את השירות הכלכלי, סיוע בניהול הכלכלי, סדנאות למיצוי זכויות, הרבה מאוד פעולות קצרות טווח אבל הן עולות כסף.

טלי פלוסקוב: בכמה כסף מדובר?

איילה מאיר: ההצעה שאנחנו הגשנו עכשיו, יש לנו הצעת מינימום שמדברת על כ-50 מיליון שקלים ויש לנו הצעת מקסימום המועדפת עלינו והיא מגיעה עד 150 מיליוני שקלים.

איילה מאיר: זה הוגש רק הבוקר אז יכול להיות שהשר עדיין לא הספיק לעיין בה.

טלי פלוסקוב: בסדר גמור.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לגברת מאיר.

טלי פלוסקוב: נמצאים איתנו גם נציגי משרד המשפטים.

טלי פלוסקוב: ממלאת מקום מנכ"ל משרד המשפטים, סיגל יעקובי, בבקשה.

סיגל יעקבי: בוקר טוב לכולם.

סיגל יעקבי: אני חושבת שאני יושבת כאן יותר בכובע של הממונה על חדלות פירעון ושיקום כלכלי, ואני קודם כל רוצה להגיד לכם תודה על כינוס הדיון החשוב הזה.

סיגל יעקבי: אנחנו באמת לא אופטימיים לגבי הכיוון הכללי אליו המשק מתקדם.

סיגל יעקבי: אני רוצה להתייחס לשני דברים בנפרד: כשאנחנו מדברים על שיקום כלכלי במסגרת הליך חדלות פירעון, אז החוק שנושא את שם השיקום מתייחס לשני היבטים.

סיגל יעקבי: ההיבט האחד זה עצם היכולת לקבל הפטר מהחובות ולפתוח דף כלכלי חדש.

סיגל יעקבי: רכיב נוסף הוא ההכשרה להתנהלות כלכלית נכונה.

סיגל יעקבי: אני אשאיר אחר כך לגברת מיכל אלבז להתייחס לתקנות בנושא, אבל אגיד שעוד לפני שתוקנו התקנות, אנחנו כבר נמצאים בשלבים מתקדמים של היערכות להפעלת התוכנית כבר בחודש ספטמבר או אוקטובר בקירוב.

סיגל יעקבי: יש התקשרות עם הג'וינט ואנחנו פועלים כבר חודשים ארוכים לפתח תוכנית להכשרה להתנהלות כלכלית נכונה.

סיגל יעקבי: צריך לשים את הדברים על השולחן שהתוכנית המדוברת תעזור למי שיצר את החובות כתוצאה מזה שהוא לא ידע להתנהל נכון כלכלית.

סיגל יעקבי: התוכנית לא תעזור לחייבים שהם פשוט עניים, שההכנסות שלהם יותר נמוכות מצורכי המחייה הבסיסיים ביותר ואת זה הליך חדלות הפירעון לא יודע לתת כמענה.

סיגל יעקבי: במקרה כזה אנחנו צריכים להפנות לחברינו ממשרד הרווחה שמפעילים תוכניות יפות אבל כנראה לא מספקות.

סיגל יעקבי: שמענו כאן את גודל הצרכים התקציביים הנוספים שבמציאות התקציבית שאנחנו חיים בה היום, בשנה בלי תקציב, גם סכום של 50 מיליוני שקלים הוא סכום מאוד משמעותי.

סיגל יעקבי: לסיכום: אנחנו, מבחינת הממונה על חדלות פירעון, ערוכים לצאת לדרך בתוכנית הכשרה.

סיגל יעקבי: אנחנו נסייע לייעוץ וחקיקה, נציע להם הצעה להסדרת התקנות של מודל ההכשרה להתנהגות כלכלית נכונה.

סיגל יעקבי: אשמח אם תצא קריאה מהוועדה כאן להרחיב את הנושא של הכשרה להתנהלות כלכלית נכונה לא רק לחייבים שכבר כשלו וייצרו חובות אלא למערכת החינוך כולה כדי שאנשים לא יגיעו בכלל לסיטואציה של צבירת חובות, שההתנהלות הכלכלית הנכונה תילמד כבר בבתי הספר התיכוניים, כשמתחילה להתפתח תודעה כלכלית, ולא אחרי התאונה הכלכלית כשהיא מתרחשת.

טלי פלוסקוב: תוכנית ההכשרה מחייבת חקיקה, או שניתן לעשות זאת באמצעות תקנות?

סיגל יעקבי: ההסדרה נמצאת כבר בחוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי.

סיגל יעקבי: צוין פה בצדק שבמסגרת צו השיקום הכלכלי בית המשפט יכול לקבוע הוראות לגבי שליחת החייב לתוכנית להכשרה כלכלית נכונה.

סיגל יעקבי: היא כן צריכה להיות מעוגנת בתקנות שתקבענה את היקף ההכשרה, התכנים הנלמדים וכולי.

סיגל יעקבי: אלו נמצאים כבר בשלבים מתקדמים של גיבוש.

סיגל יעקבי: איני זוכרת אם מדובר בתקנות שטעונות אישור ועדת חוקה, אבל אלו דברים שיכוים לקרות ויקרו עוד לפני המועד הראשון שבו יישלחו חייבים לתוכנית כזאת.

סיגל יעקבי: זה לא יכול לקרות לפני אמצע ספטמבר 2020.

סיגל יעקבי: זה המועד הראשון שבו תימלא שנה לצו שיקום כלכלי הראשון.

סיגל יעקבי: אני מעריכה שזה סד הזמנים הנדרש כדי להעביר את התקנות.

סיגל יעקבי: בכל מקרה, תוכנית כזו כבר נמצאת בשלבים מתקדמים מאוד של גיבוש.

טלי פלוסקוב: אני שמחה מאוד לשמוע על הצעדים הללו.

טלי פלוסקוב: צעדים שיכולים להוציא את האנשים מהקשיים שבהם הם נמצאים, אני אהבתי, אנחנו ניקח בחשבון את ההצעה לתת מענה חינוכי הרבה לפני שאנשים מסתבכים בחובות.

טלי פלוסקוב: את הפנית אותנו לגברת מיכל אלבז.

טלי פלוסקוב: מיכל, בבקשה.

מיכל אלבז: שלום רב.

מיכל אלבז: מצטרפת לברכות של האחראית על חדלות פירעון לגבי קיום הדיון.

מיכל אלבז: אני אתייחס בקצרה למקום שבו אנחנו נמצאים מבחינת יישום החוק: החוק נכנס לתוקף בספטמבר השנה אחרי עבודה אינטנסיבית בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.

מיכל אלבז: זה חוק חריג בהיקפו והוא מונה 381 סעיפים וגם הרבה סעיפי הסמכה לשר המשפטים להתקין תקנות.

מיכל אלבז: כל התקופה של היערכות לקראת כניסת החוק לתוקף בהקשר של תקנות הייתה מאוד מיוחדת מבחינה פוליטית.

מיכל אלבז: בחלק גדול מהתקופה התקיים רצף של שלוש מערכות בחירות, מה שהגביל את יכולתנו להתקדם בנושאים כאלה.

מיכל אלבז: בחלק מהזמן לא הייתה ועדת חוקה פעילה לצורך דיון בתקנות.

מיכל אלבז: את התקופה המתוארת ניצלנו כדי להתקין את כל התקנות שבאחריות שר המשפטים.

מיכל אלבז: פרסמנו סטים רבים של טיוטות תקנות שיהיו באישור ועדת חוקה.

מיכל אלבז: כמו שסיגל אמרה, סט של הכשרה להתנהלות כלכלית נכונה, פרסמנו מודל ראשוני ו- - - ביקש לעשות עבודת מחקר משמעותית יותר, מה שנכון בהחלט בגלל חשיבות הנושא הזה.

מיכל אלבז: אנחנו נמשיף ונתקדם עם זה.

טלי פלוסקוב: תודה, מיכל.

טלי פלוסקוב: יישר כוח.

טלי פלוסקוב: אני מבקשת להודות שוב למ"מ מנכ"ל משרד המשפטים שמצאה את הזמן לדבר איתנו ולהציג לנו את התוכניות.

טלי פלוסקוב: נפנה לנציגי רשות האכיפה והגבייה.

טלי פלוסקוב: תומר מוסקוביץ, מנהל רשות האכיפה והגבייה, בבקשה, אדוני.

תומר מוסקוביץ: אני מבקש שאחרי התייחסותי תאפשרו גם לעורכת הדין תמר עוזרי להשלים את ההיבטים המקצועיים.

תומר מוסקוביץ: צריך לחלק את הדיון לשלושה חלקים: החלק הראשון הוא מה שהיה קורה גם ללא הקורונה.

תומר מוסקוביץ: במקרה כזה היינו נמצאים היום בחוק חדלות פירעון שנכנס לתוקף בספטמבר, אמנם הוא חוקק באפריל 2018 אבל הוא נכנס לתוקף בספטמבר 2019.

תומר מוסקוביץ: החוק הזה למעשה מחלק את הליכי חדלות הפירעון בין שני גופים ממשלתיים שכל אחד מטפל בחלק אחר של ההליך.

תומר מוסקוביץ: הממונה על חדלות פירעון, עורכת הדין סיגל יעקובי, אחראית על הליכי חדלות על פירעון של חייבי מעל 150,000 שקלים.

תומר מוסקוביץ: מה שהיה פעם בבית המשפט המחוזי מתנהל היום אצלם ובגיבוי של בית משפט שלום.

תומר מוסקוביץ: רשות האכיפה והגבייה, אגף חדלות פירעון שלנו, מטפל בחייבים 50,000–150,000 שקלים שנכנסים לחדלות פירעון.

תומר מוסקוביץ: נקבתי ב-50,000 כי זה הקו התחתון שקבע החוק.

תומר מוסקוביץ: אבל, רשם הוצאה לפועל, שזה הגורם המשפטי ברשות האכיפה והגבייה, יכול להכניס אדם לחדלות פירעון גם אם חובותיו נמוכים מ-50,000 שקלים במקרים מסוימים.

תומר מוסקוביץ: ההליך הזה החל בספטמבר 2019.

תומר מוסקוביץ: בתחום שלנו, עד 150,000 חוב, הוגשו נכון להיום 4,126 תיקים.

תומר מוסקוביץ: אם אני אלך להליך של הממונה על חדלות פירעון, הוגשו 11,516 תיקים, ההליך הזה מתנהל.

תומר מוסקוביץ: בהליך שלנו יש הליכים של ישיבת הסדר שמתנהלת עוד לפני פתיחה בהליכים ומגיעים להרבה מאוד הסדרים.

תומר מוסקוביץ: העסק עובד בסדר גמור בלי שום קשר לקורונה.

תומר מוסקוביץ: במסגרת החוק הזה, כמו שאמרה סיגל, יש את ההליך של השיקום הכלכלי שאותו אנחנו מנהלים במשותף – הממונה והרשות – מנהלים ביחד את הליך השיקום הכלכלי.

תומר מוסקוביץ: בעניין הזה יצא מכרז להפעלת השיקום הכלכלי שאמור להתחיל לפעול בספטמבר ואני מקווה שהוא ייתן את הפתרון.

תומר מוסקוביץ: אני חייב לומר שיש נטייה בכנסת ובממשלה לחשוב שאנחנו יודעים ויכולים לעשות הכול.

תומר מוסקוביץ: בסופו של דבר זו אחריות אישית של הלקוחות והחינוך שהם מקבלים בבית.

תומר מוסקוביץ: מי שחינכו אותו שכסף צומח על עצים אז זה לא יעזור כמה פעמים תתמוך בו, הוא תמיד יחזור למצב של חובות.

תומר מוסקוביץ: לחילופין, אם המצב שלו מאוד קשה, אנשים שההכנסות שלהם לא מאפשרות קיום מינימלי, זה לא יעזור כמה פעמים תשקם אותו כי אין לו את ההכנסה.

תומר מוסקוביץ: אחרי שדיברנו על שני הסייגים האלה, יש גם מקום לשיקום כלכלי.

תומר מוסקוביץ: אנחנו מבצעים אותו בהתאם למתווה שנקבע בחוק.

תומר מוסקוביץ: כל זה לא קשור בכלל לקורונה והתחיל בספטמבר האחרון.

תומר מוסקוביץ: לאחר שלוש שנים של חקיקה מקדימה.

תומר מוסקוביץ: זה בוודאי היה הליך החקיקה הארוך והמורכב ביותר בכנסת ה-20.

תומר מוסקוביץ: הקורונה הכניסה משתנה נוסף.

תומר מוסקוביץ: גם חברתי ממשרד הרווחה ציינה אותו.

תומר מוסקוביץ: בעניין הזה צריך להגיד שיש מחויבות נוספת של המדינה, כי אם בדרך כלל אנחנו אומרים שבסופו של דבר קודם כל בן אדם אחראי לתוצאות מעשיו, מי שהיה בטוח שהוא חייב לקנות את הפלאפון המשוכלל או לנסוע שלוש פעמים לחו"ל גם כשאין לו כסף, בסופו של דבר הוא האחראי לתוצאה והוא אחראי לשלם את חובותיו.

תומר מוסקוביץ: הקורונה יצרה משתנה חדש שבו אנחנו כממשלה, לשם טובת הכלל, סגרנו פעילות כלכלית לא בגלל שהיא לא הייתה מוצדקת, סגרנו מסעדה, למשל, רק כדי שלא יידבקו בה אנשים ולכן זה מטיל עלינו כמדינה יותר אחריות לשיקום של הבעלים.

תומר מוסקוביץ: בעניין הזה הרוב המכריע של הפעילות נעשה בעזרת תוכנית הסיוע של הממשלה, שבוודאי דנים בה הרבה אבל היא לא העניין שלשמו התכנסנו.

תומר מוסקוביץ: למרות כל תוכניות הסיוע, אנחנו חושבים שגם חוק חדלות פירעון צריך לעבור תיקון בתקופה של הקורונה וגם חוק ההוצאה לפועל.

תומר מוסקוביץ: בעניין הזה הוכנו על ידנו, בשיתוף פעולה עם ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים בראשות מיכל אלבז ועורכת הדין זוהרי שנמצאת פה, הוכנו תיקוני חקיקה שעברו כבר ועדת שרים ואמור להיכנס להליך חקיקה מואץ בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

תומר מוסקוביץ: ההליך הזה מאפשר תקופת הסדר ארוכה יותר בין החייב לנושים כי צריך להבין שבסופו של דבר, עסקים שיש להם זכות קיום כלכלי, אף צד לא רוצה שהם ייפלו.

תומר מוסקוביץ: מה יעזור לחייב שהמסעדה תיסגר?

תומר מוסקוביץ: הוא ייקח את השאריות של האוכל?

תומר מוסקוביץ: הוא גם רוצה שהעסק ימשיך לעבוד כדי שהוא יפרוס את חובותיו, אבל צריך לעשות את זה לתקופה ארוכה יחסית כך שיתאפשר לו להתקיים בסביבה של ריבית נמוכה יותר ובלי הליכי אכיפה.

תומר מוסקוביץ: את זה החוק בא להסדיר.

תומר מוסקוביץ: בתקופת החוק שייקבע חייבים שייכנסו לתקופת הסדר, הריבית שלהם תפחת בצורה משמעותית וגם הוצאות נוספות יופחתו.

תומר מוסקוביץ: הליכים יעוכבו, כדי לאפשר להם להגיע למשא ומתן יעיל מול הצדדים האחרים שגם להם יש את האינטרס להגיע למשא ומתן.

תומר מוסקוביץ: זה מבחינת ההוצאה לפועל.

תומר מוסקוביץ: גם בחדלות הפירעון אנחנו חושבים שלא בכל מצב של חדלות פירעון צריך להגיע להליך של מה שקראו לו פעם פירוק.

תומר מוסקוביץ: הרבה פעמים צריך לאפשר לבעל העסק לקיים את העסק בתקופת השיקום שלו תוך כדי ליווי ותוך כדי עיכוב ההליכים, בלי להכניס נאמן, שגם זה עלות נוספת כי לא תמיד זה מתאים.

תומר מוסקוביץ: בדרך כלל אנחנו מכניסים נאמן לעסק שחדל פירעון כי העובדה שהוא בחדלות מעידה על כך שהוא נוהל בצורה כושלת.

תומר מוסקוביץ: בקורונה זה לא המצב, הרבה פעמים העסק נכנס לחדלות פירעון כי אנחנו כמדינה חדלנו אותו מלפעול וממילא מנענו ממנו את היכולת לפרוע את חובותיו.

תומר מוסקוביץ: אם נאפשר לבעל העסק עצמו להמשיך לנהל את העסק בתקופת ההסדר זה יהיה הניהול הטוב ביותר.

תומר מוסקוביץ: עוד משפט אחד לגבי האשראי:

תומר מוסקוביץ: בכנסת ישנן שתי קריאות נוגדות שיש לאזן ביניהן.

תומר מוסקוביץ: מצב אחד אומרים שיש הצפה של הלוואות, ואני באמת חושב שהיה שוק הלוואות גדול מדי.

תומר מוסקוביץ: מצד שני מדברים על מודרי האשראי, אלה שהבנקים לא נותנים להם אשראי וצריך לאפשר לגופים אחרים לתת להם אשראי.

תומר מוסקוביץ: ברור שכל גוף חיצוני ייתן ריבית יותר גבוהה מהבנקים ולכן צריך לאזן.

תומר מוסקוביץ: אז אם אני אסכם: חוק חדלות פירעון מתקדם בלי שום קשר לקורונה.

תומר מוסקוביץ: הוא מתקדם לקראת השיקום הכלכלי שאמור להתחיל בספטמבר הקרוב.

תומר מוסקוביץ: הקורונה חייבה אותנו לעשות שני תיקונים – בהוצאה לפועל ובחוק חדלות הפירעון – את שניהם כבר עשינו ושניהם נמצאים על סיפה של עבודת החקיקה בכנסת.

תומר מוסקוביץ: תודה רבה.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: שאלתי אליך: מה עמדתך בעניין תנאי סף לכניסה לתהליך חדלות פירעון?

תומר מוסקוביץ: אז קודם כל, הנתון של 3% שהצגת מקודם הוא לא נכון.

תומר מוסקוביץ: מי שיכול לשלם 3% לא נכנס לחדלות פירעון.

תומר מוסקוביץ: מי שיכול לשלם 3% מחובותיו בחודש, פשוט פורע את החובות שלו במסגרת תיק הליכי הוצאה לפועל.

תומר מוסקוביץ: יש לו היום כבר הנחה של 25% בריבית במסגרת חוק - - - .

תומר מוסקוביץ: חוק חדלות פירעון נועד בדיוק למי שלא יכול לעמוד ב-3%.

תומר מוסקוביץ: החוק קובע 50,000 שקלים כסף מינימום מתוך ההנחה, צריך גם לזכור שכמו שאמר טוביה החולב, להיות פושט רגל זו לא בושה גדולה אבל זה לא כבוד מאוד גדול.

תומר מוסקוביץ: לא כל מי שיש לו חוב של 30,000 שקלים הפתרון הנכון בשבילו הוא בהכרח להיכנס להליך של חדלות פירעון.

אלכס קושניר: אז איזה פתרון אתה מציע לו?

טלי פלוסקוב: בדיוק, מה הפתרון?

תומר מוסקוביץ: - - - תהיה יותר טובה לא רק לנושים שלו אלא גם לו.

אלכס קושניר: אז מה אתה מציע לו?

תומר מוסקוביץ: לכן תנאי הסף בחוק הוא 50,000 שקלים אבל הרשם יכול במקרים מסוימים, אם יש חייב מאוד מבוגר, לאפשר לו לקבל את ההסדר גם על פחות.

תומר מוסקוביץ: התנאים הללו הם טובים ואני לא רואה סיבה לשנות.

טלי פלוסקוב: רגע, דקה.

טלי פלוסקוב: שמענו ממך הרבה דברי חוכמה.

טלי פלוסקוב: חברי הכנסת שואלים מה יעשה אותו אדם שהחוב שלו עומד על 40,000 שקלים.

טלי פלוסקוב: איך אנחנו עוזרים לו?

טלי פלוסקוב: אתם בעצם - - -

תומר מוסקוביץ: אומר שוב: צריך להסתכל על החייב הזה בשני מסלולים אפשריים.

תומר מוסקוביץ: אם הוא יכול לשלם את החוב של 40,000 השקלים בלי הליך של חדלות פירעון, בלי להיכנס לצו פתיחת הליכים, שזה דבר שיש לו משמעות גם לגבי עתידו של החייב, בטח לבחור צעיר לא הייתי ממליץ להסתובב עם הכתם של חדלות פירעון כי יש לזה השפעות.

תומר מוסקוביץ: הבנקים שהוא ירצה לקבל מהם הלוואות בעתיד יידעו את זה.

תומר מוסקוביץ: אם יש לו פוטנציאל לפרוס את החוב האמור על פני תקופה ארוכה בהפחתת ריביות אז הפתרון שלו הוא מול ההוצאה לפועל.

תומר מוסקוביץ: בטח אחרי שיחוקק החוק החדש שהכנו.

תומר מוסקוביץ: אם הוא לא יכול, למשל חייב חולה או מבוגר, אין לו פוטנציאל הכנסה, סיים את חייו היצרניים, במקרה כזה יש הצדקה לבוא לקראתו וזו כבר החלטת רשם שהוא כמו שופט, להכניס אותו להליך של חדלות פירעון גם בסכום נמוך יותר כדי לאפשר את ההפטר.

אלכס קושניר: אדוני, אתה יכול בבקשה להציג נתונים, כמה אנשים ביקשו להיכנס להליך חדלות פירעון עם חוב של פחות מ-50,000 שקלים ולכמה אישרתם?

תומר מוסקוביץ: אני מאמין שעורכת הדין תמר עוזרי תדע לעשות זאת מהר יותר.

טלי פלוסקוב: תמר עוזרי, מנהלת אגף חדלות פירעון ברשות האכיפה והגבייה, בבקשה.

תמר עוזרי: שלום.

תמר עוזרי: כמה הבהרות קטנות ביחס לדברים שנאמרו קודם.

תמר עוזרי: אציין ש-52% מהחייבים שמגישים בקשות לפתיחת הליך חדלות פירעון בהוצאה לפועל מיוצגים על ידי הסיוע המשפטי.

תמר עוזרי: החייבים הללו לא מתבקשים לשלם את האגרה המדוברת על סך 1,600 שקלים בשלב הגשת הבקשה.

תמר עוזרי: אם יהיו כספים שיצטברו בקופת הנשייה, הסכום הזה יקוזז משם ואם לא הם פטורים לחלוטין.

תמר עוזרי: מדובר באוכלוסייה גדולה יחסית.

תמר עוזרי: בקשות מתחת ל-50,000 שקלים: אין לי נתונים מספריים.

תמר עוזרי: אני יכולה להגיד שהוגשו בקשות כאלה ואושרו על ידי הרשמים.

תמר עוזרי: דבר נוסף שייחודי נכון להיום להליכי חדלות פירעון שמתנהלים בהוצאה לפועל: השלב שלפני צו פתיחת הליכים וזה הניסיון של הרשם להגיע להסדר בין החייב לנושים.

תמר עוזרי: זה הסדר מעין-גישורי, אנחנו רותמים את החייב ללכת צעד אחד לקראת הנושים ואת הנושים ללכת כמה צעדים לקראת החייב.

תמר עוזרי: גם מדברים ומזכירים את זה שאנחנו נמצאים בתקופת קורונה, מסבירים לחייב את התועלות של הגעה להסדר לפני צו פתיחת הליכים, את התועלות לנושים.

תמר עוזרי: מסבירים להם שאולי כדאי להם לקבל משהו עכשיו מאשר כלום אחר כך.

תמר עוזרי: אנחנו מגיעים להצלחות גם בהקשר הזה.

תמר עוזרי: זה התחיל עוד לפני הקורונה, אבל גם באווירת הקורונה נעשית עבודה ואני מניחה שגם הנושים לוקחים בחשבון את זה שהמצב כרגע הוא כזה ושכדאי להגיע להסדר לטובת כולם.

תמר עוזרי: אז גם כאן מגיעים להישגים יפים.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת קושניר, אתה רוצה שיעבירו לנו נתונים מדויקים?

אלכס קושניר: אני אשמח.

אלכס קושניר: אשמח גם לקבל את ההסבר הזה לגבי 2%–3% כי זה לא מה שכתוב.

טלי פלוסקוב: תמר עוזרי, אבקש שתעבירו לוועדה את המספרים שבעצם הצגתם.

תמר עוזרי: בסדר גמור.

טלי פלוסקוב: בנוסף, האם תוכלי לחדד עבורנו את הנושא של 3% כי זה לא בדיוק ברור לנו.

תמר עוזרי: 3% הם לא תנאי להגשת בקשה לחדלות פירעון.

תמר עוזרי: אפשר לראות את זה בחוק עצמו.

תמר עוזרי: זה לא מהווה תנאי אלא להיפך.

תמר עוזרי: חייב צריך להראות לרשם שהוא לא יכול לשלם סכום זה.

תמר עוזרי: למעשה, אם הוא יכול לשלם 3%, הנושא של 3% הוא בעצם אחוז מסוים בהוצאה לפועל.

תמר עוזרי: בעולם המקביל של חדלות פירעון - - - בעצם חייב יכול לבחור במסלול הזה, לשלם 3%, ואז אם הוא יכול אין לו צורך כלל בחדלות פירעון.

תמר עוזרי: כשחייב פונה לרשם ומבקש לפתוח הליך חדלות פירעון, הוא אומר "אני לא יכול לשלם 3% ולכן אני מבקש למסלול חדלות פירעון".

טלי פלוסקוב: בסדר גמור.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, אנחנו נשמח אם תשלחו את המספרים לוועדה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לשמוע את נציג הביטוח הלאומי.

טלי פלוסקוב: מרק רוזנברג, בבקשה.

 << אורח >> מרק רוזנברג: תודה, גבירתי.

 << אורח >> מרק רוזנברג: הביטוח הלאומי עוקב אחרי מצב המשק.

 << אורח >> מרק רוזנברג: אנחנו מקבילים את הנתונים ממשרד המשפטים לגבי הצווים של חדלות הפירעון.

 << אורח >> מרק רוזנברג: לאחר קבלת הצו מתבצעות הפעולות הנדרשות כלפי המבוטח למיצוי הזכויות שלו.

 << אורח >> מרק רוזנברג: אני לא חלק מהצוותים שאמורים לגבש תוכניות ייעודיות בעקבות הקורונה אז אני לא בקיא לגמרי בתוכניות, אעביר מידע כאשר התוכניות תתגבשנה.

 << אורח >> מרק רוזנברג: לגבי הנתונים של הצווים שמתקבלים במשרד המשפטים, ארצה לבקש מכונסת הנכנסים הראשית, סיגל יעקובי, להשלים לנו מידע ולשלוח גם את הבקשות שמגיעות לפתיחת הליכי חדלות פירעון.

 << אורח >> מרק רוזנברג: המידע הזה יכול לעזור לנו בגיבוש תוכניות ייעודיות לקבוצות שנמצאות במצב בעייתי.

 << אורח >> מרק רוזנברג: וגם אם לא אושרה הבקשה שלהן עדיין הביטוח הלאומי יכול להתייחס אליהן בצורה זו או אחרת.

 << אורח >> מרק רוזנברג: אז נשמח לקבל את המידע הזה.

טלי פלוסקוב: אתם לא מקבלים אותו בדרך כלל?

 << אורח >> מרק רוזנברג: אנחנו מקבלים רק צווים שאושרו.

 << אורח >> מרק רוזנברג: אם הבקשה לחדלות פירעון אושרה אז המידע מגיע לביטוח לאומי, אבל לא בקשות שבדיון.

טלי פלוסקוב: כשהבקשה מאושרת היא נחשפת כבר לכולם.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: נעמה שלו, בבקשה.

נעמה שלו: שלום.

נעמה שלו: אני נעמה מאגף הבטחת הכנסה בביטוח הלאומי.

נעמה שלו: כפי שציין מרק, אנחנו מקבלים מידע רק כשמישהו מוכר תחת כינוס נכסים או חדלות פירעון.

נעמה שלו: ברגע שיש עדכון בביטוח לאומי אנחנו לא מנכים, אם האדם מקבל קצבה בסכום כלשהו ויש לו חוב לביטוח הלאומי, אנחנו לא מקזזים את החוב שיש לביטוח לאומי אלא משלמים לו קצבה מלאה ומעכבים את כל ההליכים הפנימיים של קיזוזי חובות בביטוח הלאומי.

נעמה שלו: לעניין הבטחת הכנסת הספציפית, ההתייחסות היא לאותו מבוטח שמגיש תביעה להבטחת הכנסה.

נעמה שלו: אין התייחסות להוצאות שלו.

נעמה שלו: על פי החוק עלינו לבצע מבחן הכנסות בעת פנייה כזו.

נעמה שלו: גם אם הוא התחייב לשלם לכונס הנכסים סכום כזה או אחר בשל החוב, זה לא שיקול אצלנו לטיפול או לזכאות לגמלה אלא אף ורק מבחן ההכנסות שאנחנו עורכים.

נעמה שלו: בסניפים נמצאים בקשרי עבודה תמידיים מול שירותי הרווחה באזור ונמצאים בקשר עם כל התוכניות של "נושמים לרווחה" במרכזי עוצמה שהזכירה איילה ממשרד הרווחה.

נעמה שלו: אנחנו מנסים לפעול בכל מקרה לגופו של עניין ולמצות את הזכויות שמגיעות לו.

נעמה שלו: אין לנוRich out של לקבל את כל רשימת האנשים שיש נגדם כינוס נכסים ולפנות אליהם בפנייה יזומה, ייתכנו לא מעט מצבים שלמרות שהם נמצאים תחת כינוס נכסים, ההכנסות עדיין גבוהות מדי לצורך גמלת הבטחת הכנסה.

טלי פלוסקוב: תודה לנציגי הביטוח הלאומי.

טלי פלוסקוב: סיגל יעקובי, בבקשה.

סיגל יעקבי: לא שמעתי את ההקדמה כאן, אני ביקשתי להתייחס לסוגיה שהועלתה קודם על ידי חבר הכנסת קושניר, זו באמת סוגיה כואבת.

סיגל יעקבי: אני רוצה להזכיר את ההיסטוריה בהצעת חוק חדלות פירעון שעלו קריאות להעלות את רף הכניסה להליך פשיטת רגל שעמד לפני כניסת החוק לתוקף על סדר גודל של 18,000 שקלים ולא 50,000 שקלים כמו שהרף עומד היום.

סיגל יעקבי: היו קריאות שבאו גם מצד בתי המשפט ובטח מצד איגוד הבנקים להעלות את רף הכניסה להליך לסכום שש-ספרתי, כלומר 100,000 שקלים ויותר.

סיגל יעקבי: אני חושבת שקביעה שכזו קצת מנותקת מהמציאות הכלכלית שאנחנו חיים בה במדינת ישראל, ומהעובדה שיש אנשים שעבורם גם סכום של 50,000 שקלים שהוא הרף התחתון היום, הוא סכום דמיוני שהם לאולם לא יצליחו לגייס לצורך פריעות חוב.

סיגל יעקבי: לכן, אני חושבת שאת הסוגיה הזו צריך לבחון במיוחד בתקופת הקורונה ובמיוחד לנוכח המצב הכלכלי שיחמיר לפי כל התחזיות.

סיגל יעקבי: אני אציע לחבריי בייעוץ וחקיקה לשקול להוריד את רף הכניסה להליכי פשיטת רגל.

סיגל יעקבי: גם היום יש אפשרות שכזו, אנחנו עמדנו על זה שתהיה אפשרות חריגה לפנות ולבקש להיכנס להליך גם עם חובות יותר נמוכים, אני חושבת שבתקופה הנוכחית, ואפילו כהוראת שעה, כדאי לבחון הורדה משמעותית של הרף הקיים.

סיגל יעקבי: יש מספיק אוכלוסייה במדינת ישראל שעבורם הסכום של 50,000 שקלים הוא סכום דמיוני.

סיגל יעקבי: הרבה יותר אנשים יצטרכו להתמודד עם חובות.

סיגל יעקבי: הכניסה להליך לא מהווה שום טרגדיה.

סיגל יעקבי: אם יש להם את היכולת להחזיר הם יפרעו את החובות במסגרת ההליך.

סיגל יעקבי: הליך פשיטת רגל הוא לא מילת קוד להתחמקות מחובות, הוא מילת קוד לסיטואציה שבה אדם לא מסוגל לפרוע את חובותיו ולכן הוצפה פה סוגיה חשובה שאנחנו צריכים לתת עליה את הדעת ולמצוא פתרונות, ולא כהוראת שעה, לתקופה הקורונה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: רק בשביל זה היה שווה לערוך דיון.

טלי פלוסקוב: אנחנו נמצאים בתקופה רגישה מאוד, ואם אתם, גבירתי, רוצים לקדם את זה, זה צעד מבורך והאמירה האחרונה שלך שמי שנמצא היום בחדלות פירעון זה באמת לא פשע.

טלי פלוסקוב: כולנו בני אדם, כולנו מסתבכים, במיוחד עכשיו יש דברים שאינם תלויים באדם.

טלי פלוסקוב: אם המדינה תעמוד לצד מי שנכנס לקשיים ותעזור לו לפתור את הסוגיה ולהמשיך לחיות בלי משקל החוב על הגב, אנחנו אומרים שהעומס הכלכלי שיש היום הוא קשה מנשוא.

טלי פלוסקוב: אנחנו רואים את זה בכל מקום.

טלי פלוסקוב: שלא נגיע למקרים של אנשים שלא יכולים להמשיך לחיות עם העומס הזה.

טלי פלוסקוב: ההחלטה שלך, גבירתי, היא מבורכת.

טלי פלוסקוב: תודה, סיגל.

טלי פלוסקוב: עורכת הדין בקי קשת מייצגת את האוכלוסייה המוחלשת מכל הסוגים.

טלי פלוסקוב: בקי, בבקשה.

בקי קשת: תודה, גבירתי, ותודה לחברי הכנסת שהעלו את הנושא הזה, אלכס קושניר והיבא יזבק, זה מאוד חשוב שזה עולה בעת הזו וגם לפני הקורונה חשוב היה לדן בכך.

בקי קשת: יש מענים מצוינים של משרד המשפטים בכל הנוגע לשיקום.

בקי קשת: אבל יש אוכלוסייה, בוודאי שאם נוריד את רף ה-50,000 שקלים זו ברכה גדולה.

בקי קשת: יש אוכלוסייה שעדיין אין לה מענה.

בקי קשת: כפי שאמר חבר הכנסת קושניר, לא כולם יכולים להיכנס להליך חדלות פירעון ובעיקר מהבחינה הפרקטית.

בקי קשת: מי שינסה להוריד את הטפסים ולהגיש לבד את הבקשה מעטים לדעתי יכולים לעשות זאת ללא עזרת עורך דין.

בקי קשת: וגם אם הם יכולים, כל מי שלא זכאי לסיוע משפטי, כולם חייבים לשלם 1,600 שקלים.

בקי קשת: לכל הליך יש פטור מאגרה והנחות, פה הדבר היחידי שמאפשר פטור מאגרה זה סיוע משפטי.

בקי קשת: אז יש גם בעיית אגרה וגם בעיית ייצוג.

בקי קשת: בעיית הייצוג היא משמעותית.

בקי קשת: רוב החייבים בהוצאה לפועל אינם מיוצגים.

בקי קשת: אמרו פה ש-52% ממגישי בקשה לחדלות פירעון יוצגו על ידי הסיוע המשפטי.

בקי קשת: זה אומר שכמעט 50% לא מיוצגים אבל הרבה יותר בעייתי זה כל אותם האנשים שלא הגישו את הבקשה כי הם לא מסוגלים.

בקי קשת: הנושא של הסיוע המשפטי, זוג עם ילד ששניהם עובדים במשרה חלקית ומרווחים מעל 7,090 שקלים, כבר לא זכאים לסיוע משפטי.

בקי קשת: זה אבסורד גדול וזה מונע מהרבה אנשים את האפשרות להיכנס להליך חדלות פירעון.

בקי קשת: אז חייבים, להבנתנו, לתת מענה משמעותי על מנת שהמחסומים המתוארים לא ימנעו מאנשים להיכנס להליך.

בקי קשת: הליך של חדלות פירעון הוא הליך עם אופק, זה הליך שמאפשר שיקום.

בקי קשת: לעומת זאת, בהוצאה לפועל כרגע אין לנו מענה חילופי.

בקי קשת: ביטלו את מעמד "מוגבל באמצעים" ובעצם אם - - - אנחנו רוצים לאחד אותם ולא יכולים לשלם 3%, בעצם ביטלו את המענה שהוא לא טוב כמו חדלות פירעון אבל הוא איזשהו מענה שהיה.

בקי קשת: יש היום קבוצה שלמה של אנשים שנופלים בין הכיסאות.

בקי קשת: אין להם שום מענה.

בקי קשת: זה גם אנשים שהחוב שלהם לא מספיק גדול וגם אנשים שיש להם הכנסה טיפה מעל מה שמאפשר הסיוע המשפטי או מרוויחים 8,000 לזוג ילד לצורך העניין, זה גם מי שלא יכול לשלם אגרה, ועוד קבוצות קטנות נוספות שהחובות שלהם לא ברי הפטר.

בקי קשת: המחויבות של המחוקק היא זה לראות את אותם אנשים שאין להם מענה.

בקי קשת: לתפיסתנו יש לערוך דיון משותף של ועדה זו יחד עם ועדת החוקה, חוק ומשפט.

בקי קשת: אולי בישיבה כזו אפשר לתת מענה לאותן האוכלוסיות שכרגע אין להן פתרון.

טלי פלוסקוב: בקי, האם את הסוגיה הזאת לא כדאי לך להעלות מול מנכ"לית משרד המשפטים שנכחה איתנו בדיון?

טלי פלוסקוב: אני השתכנעתי שיש שם אוזן קשבת, הבנתי שיש שם אדם שמוצא פתרונות לכל הדברים שלא היו סגורים.

טלי פלוסקוב: אם תעלי את זה בפני נציגי המשרד אני מאמינה שתמצאי תשובה.

טלי פלוסקוב: בכל אופן, זו הכתובת למה שהעלית.

טלי פלוסקוב: זה לא מונע מאיתנו לערוך דיון עם ועדת החוקה.

טלי פלוסקוב: חברת הכנסת סאלח, בבקשה.

סונדוס סאלח: תודה, גבירתי, עבור הדיון החשוב.

סונדוס סאלח: אני רוצה להתייחס למנגנון הגבייה של ההוצאה לפועל.

סונדוס סאלח: זה משרד במקום שצריך להגיד להם שעכשיו בתקופת הקורונה ילכו קצת הצדה.

סונדוס סאלח: זה מקום שהוא הורס את האנשים בתוך המשבר הבריאותי והכלכלי הקשה ביותר.

סונדוס סאלח: לאנשים אין איך לשלם את הדברים הבסיסיים ביום-יום, את המזון, אנשים הגיעו לפת לחם והוצאה לפועל ממשיכה לנפח תיקים ואת העלויות, הבנקים סוגרים את הדלתות בפני האנשים האלו, אין אשראי כמו שצריך, יש להם הגבלות בצ'קים.

סונדוס סאלח: לא פלא שאנחנו שומעים יותר ויותר על אנשי עסקים שרוצים לשים קץ לחיים שלהם.

סונדוס סאלח: יש אחרות חברתית כוללת לכל המשרדים.

סונדוס סאלח: עכשיו צריך להתגייס ולא להעמיס על האנשים, להגביר את הסיוע המשפטי לאנשים ולא להתנות במספר הנפשות ובחובות, כל האנשים צריכים עכשיו סיוע משפטי וצריך לפתוח את הסיוע הזה בפני כל האנשים, תודה.

טלי פלוסקוב: היבא יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: גבירתי, לפני סיכום אני אבקש שנקבע ישיבת המשך בנושא כדי לעקוב אחרי הנתונים שביקשת כאן מהגורמים השונים, ולראות איך הם מתגברים את העשייה שלהם במיוחד בתקופת הקורונה.

היבה יזבק: החשש הגדול שלי הוא שאנשים ידרדרו לשוק השחור ואז הם כבר לא יוכלו לצאת.

היבה יזבק: לכן, אנחנו חייבים לקיים עוד ישיבות מעקב ולראות איפה הדברים עומדים.

היבה יזבק: במיוחד אחרי שאנחנו מקבלים את הנתונים המדויקים.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני אנסה לסכם את הדיון: אני אמליץ ליושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת חיים כץ, לקיים דיון משותף בנושא יחד עם ועדת החוקה כי יש פה הרבה דברים חופפים לשתי הוועדות, הנושא של חדלות פירעון וכולי.

טלי פלוסקוב: הקורונה הכניסה מחויבויות נוספות של המדינה.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לעשות צעדים קצת יותר ממה שעשינו אותם לפני הקורונה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לאזרחים ששומעים ורואים אותנו שחייב הוא לא פושע ואני מבקשת ממי שחייב שלא יפחד לפנות לעזרה, אתם לא פושעים.

טלי פלוסקוב: שמענו כאן על לא מעט פלטפורמות עבור המצבים הללו.

טלי פלוסקוב: יש מענים להרבה נושאים, שמענו על זה ממשרדי הרווחה והמשפטים וכן מרשות האכיפה והגבייה.

טלי פלוסקוב: הגישה צריכה להשתנות אך ורק בגלל המצב של הקורונה, צריכים להיות יותר אנושיים ומתחשבים.

טלי פלוסקוב: לגבי האגרה של 1,600 שקלים, מה שהעלה חבר הכנסת קושניר, שמחתי לשמוע שאנשים שאין להם כסף לא יצטרכו לשלם סכום זה.

טלי פלוסקוב: זה מה שאני הבנתי מהדיון.

טלי פלוסקוב: רק מי שיש לו יתרת כספים לאחר הגבייה – האגרה תקוזז מהיתרה.

טלי פלוסקוב: לגבי להוריד סכום מינימום לחדלות פירעון אל מתחת ל-50,000 שקלים, אני שמעתי שזה כן עומד על הפרק וזה מצוין.

טלי פלוסקוב: גם אדם שיש לו חוב של 20,000 שקלים צריך להמשיך לחיות ולא למצוא את עצמו לבד עם הבעיה שהוא מתמודד איתה.

טלי פלוסקוב: כמו שאמרתי, אמליץ ליושב-ראש הוועדה הקבוע לקיים ישיבת מעקב.

טלי פלוסקוב: נראה איך אנחנו יכולים לעזור לכולם.

טלי פלוסקוב: מכאן אני מבקשת מכל האזרחים: תהיו חזקים, לא להישבר.

טלי פלוסקוב: אנחנו כאן ואנחנו מחפשים פתרונות עבורכם, איך להקל עליכם בפן הכלכלי והבריאותי.

טלי פלוסקוב: ברגע זה מתקבלות החלטות הן ברמת הממשלה והן בוועדת הכספים, החלטות שמהותן תמיכה כלכלית בכמה שיותר חלקים באוכלוסייה.

טלי פלוסקוב: מהצד השני אני מעודדת את כולם לחנך עוד מגיל צעיר להתנהלות כלכלית נבונה.

טלי פלוסקוב: אם הם לא יידעו להסתדר זה לא חשוב כמה כסף יהיה להם, אפשר להסתבך גם עם מיליון.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים ללמד את האנשים איך לחיות עם אותו סכום ולא חשוב מה גודלו אני מודה ליוזמי הדיון, ננסה לתת מענים לאנשים.

טלי פלוסקוב: תודה, הישיבה נעולה.