ועדת הכלכלה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 27, 2020-07-14 09:37

יעקב מרגי: בוקר טוב.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה של הכנסת.

יעקב מרגי: היום ה-14 ביולי 2020, כ"ב בתמוז התש"ף, על סדר היום שיפור ופיתוח תשתיות התקשורת בתחום האינטרנט והסלולר.

יעקב מרגי: אקדים ואומר שזכינו שיכבד אותנו שר התקשורת יחד עם המנכ"לית החדשה והנמרצת של המשרד.

יעקב מרגי: במקום לומר דברי פתיחה, אני אומר משפט אחד.

יעקב מרגי: היום אנחנו מתחילים את התחרות לגבי מי שמשחרר אותנו יותר מהר מהפקקים, משרד התקשורת או משרד התחבורה.

יעקב מרגי: אני מאתגר עכשיו גם את משרד התקשורת.

יעקב מרגי: אנחנו באנו ללמוד ולשמוע.

יעקב מרגי: כולם מדברים על פריסת תשתיות של הסיבים, מדברים על G5, אנשים מבלבלים מושגים ויש יחידי סגולה שנמצאים בענף ובתחום שיודעים מה ההשלכות ויורדים לרזולוציות.

יעקב מרגי: כל הזמן שואלים אותי מה שלומי ואני אומר ברוך השם.

יעקב מרגי: שואלים אותי מה נשמע, אני אומר תלוי היכן אתה שם אתה אוזן.

יעקב מרגי: כשאני מקבל נייר עמדה, אני אומר שקודם יראו לי מה הכותב, מה תפקידו ומהיכן הוא בא וזה כדי לדעת היכן אני שם את האוזן.

יעקב מרגי: כל אחד מושך לכיוון כזה או אחר וכולם רוצים את טובת הכלל.

יעקב מרגי: כולם רוצים את טובת הכלל ואנחנו לא חושדים באף אחד בכלום אבל בסוף הדברים צריכים להישמע ולהתברר כאן בוועדת הכלכלה, וזה התפקיד שלנו, כדי שבסוף בסוף להביא את התוצאה הטובה ביותר.

יעקב מרגי: בזה אני אסתפק בינתיים.

יעקב מרגי: חבריי חברי הכנסת רוצים לשמוע ובוודאי יהיו שאלות, הרבה שאלות, ואני מודה לך אדוני השר על שמצאת לנכון לבוא ולשים את הנושא.

יעקב מרגי: אני חושב שזאת התחלתו של מסע ואני מקווה שהוא יהיה מסע קצר, לא ארוך ולא מייגע.

יעקב מרגי: הזכירה לי מנהלת הוועדה, גברת לאה ורון, שיצאנו למסע כזה בתל אביב עם הרכבת התחתית, עם הרכבת הקלה.

יעקב מרגי: אם כן, אנחנו רוצים לצאת למסע קצר, לא מייגע, לא מפרך, מסע נעים שבסוף בסוף כולם -ואני מדגיש, כולם – ייהנו מהפירות של המסע הזה.

יעקב מרגי: בבקשה מכובדי.

יועז הנדל: תודה רבה.

יועז הנדל: קודם כל, אני מברך אותך יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מרגי, על קיום הדיון החשוב הזה.

יועז הנדל: אני מאוד מקווה שזה לא יהיה כמו הרכבת הקלה, ואני לא יודע מתי נגיע לרכבת הקלה.

אוסאמה סעדי: תלוי במצב הגיאוגרפי.

יועז הנדל: נדבר גם על זה.

יועז הנדל: גם זה נושא חשוב.

יועז הנדל: הדיון הזה מתקיים לא רק על תשתיות תקשורת מתקדמות, שהוא מהותי לעתידה של מדינת ישראל, אלא גם על הצורך עכשיו.

יועז הנדל: אנחנו מתמודדים עם קורונה.

יועז הנדל: רק אתמול דיברתי בישיבת הממשלה על פערים מאוד גדולים בתשתיות התקשורת, בעיקר במגזר החרדי ובמגזר הערבי.

אוסאמה סעדי: הזכרת את המגזר הערבי כי נכנסתי?

יועז הנדל: בדיוק.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, אל תיקח לך כתרים.

אוסאמה סעדי: אני צחקתי.

אוסאמה סעדי: רציתי לומר שאני כאן.

יעקב מרגי: אתה מכיר את הרגישות שלי בתוך הרשימה המשותפת שמישהו עוקף מישהו.

יבגני סובה: הוא עדכן אותנו שהמגזר מחובר.

יבגני סובה: זה הכי חשוב.

אוסאמה סעדי: הבעיה היא שהמגזר בכלל לא מחובר.

יעקב מרגי: אני שמח לנוכחות חברי הרשימה המשותפת בוועדה שהיא מודל לחיקוי להרבה מפלגות, וכל הכבוד.

יועז הנדל: אני שמח שמתקיים הדיון הזה כי הוא גם נוגע במה שקורה בהווה עם ההתמודדות עם הקורונה, גם בעולם הרחב וגם בהתמודדות הרחבה, ואתמול הצעתי – ואני לא יודע אם קיבלו את עצתי או שיש היום כבר מישהו אחר – להיות פרוייקטור למגזר החרדי והערבי.

יועז הנדל: אני לא יודע אם יאהבו את זה או לא אנשי המגזר אבל זה פחות משנה.

יועז הנדל: יש שם פער מאוד גדול בניהול.

יעקב מרגי: אני חושב שאנשי המגזר יאהבו אבל יש מישהו אחר שלא יאהב.

יועז הנדל: מי שלא יאהב, לא יאהב אבל יש פער מאוד גדול גם בניהול תשתיות התקשורת, במיוחד בהתמודדות מול הקורונה ובכלל באמון הציבור ובנושאים אחרים מוניציפאליים.

יועז הנדל: זה מביא אותי לעיסוק בשאלת התשתיות המתקדמות שהם בימים כתיקונם, ללא קשר לקורונה, וקל וחומר בימים של קורונה, הם מנוע צמיחה אדיר לאזרחי מדינת ישראל והם מנוע צמיחה שיכול להצעיד את מדינת ישראל קדימה ובוודאי להתמודד עם הפערים ועם משבר כלכלי שאנחנו נמצאים בתוכו.

יועז הנדל: אני רוצה להתחיל בכמה נתונים.

יועז הנדל: כשאנחנו משווים למדינות אחרות, אנחנו מגלים שהתמ"ג צומח ב-1.1 אחוז במדינות אחרות – ניקח את ארצות הברית כמשל – וזה אומר שאנחנו יכולים סדר גודל של 10 מיליארד בשנה תמ"ג, אם אנחנו מגיעים לפריסה מלאה של תשתיות מתקדמות.

יועז הנדל: תכף אני אומר מה זה תשתיות מתקדמות, תשתיות תקשורת מתקדמות.

יועז הנדל: בקנדה יש עלייה של 2.9 אחוזים בשיעורי התעסוקה.

יועז הנדל: כשפורסים תקשורת מתקדמת, זה אומר – ואולי כאן המקום כן להרחיב בשתי מלים – שאנשים בסופו של דבר יכולים לעבוד מבתיהם.

יועז הנדל: עצמאי, גרפיקאית עצמאית יכולה לעבוד מהבית.

יעקב מרגי: מהנגב.

יעקב מרגי: מכל מקום.

יועז הנדל: מכל מקום, בזמן אמת ובמהירות.

קריאה: גם ללמוד מבתיהם.

יועז הנדל: גם ללמוד מבתיהם.

יועז הנדל: זה נוגע לקורונה כי ההתמודדות עם הקורונה מחייבת אותנו לכמה מהלכים שהם קשורים לקצב הזה והם לא קשורים.

יועז הנדל: הם קשורים כי אנחנו כבר עכשיו מחויבים לעבוד מהבתים, חלק גדול מהישראלים, ללמוד מהבתים, תלמידים בשנה הבאה ילמדו כאן מהבית, ורפואה מהבית.

יועז הנדל: זאת אומרת, כבר היום חולי הקורונה מקבלים שירותים מרחוק.

יועז הנדל: הרופאים לא מגיעים ורואים אותם פיזית אלא הם רואים אותם דרך האינטרנט ומבצעים בדיקות דרך האינטרנט ואנחנו צריכים לחזק ולהגביר את זה.

יועז הנדל: כשאנחנו מסתכלים על החורף הצפוי לנו, תוסיפו לאתגר הנוכחי את העובדה שבחורף ממוצע יש לנו כ-70,000-60,000 חולי שפעת, לא קורונה אלא שפעת רגילה, ואתם מגיעים לזה שאם אנחנו שולחים את כולם לבתי חולים, העסק יקרוס.

יועז הנדל: לכן בעצם הפעילות מרחוק, העבודה מרחוק, הרפואה מרחוק, הלימודים מרחוק, כל זה רק הולך וגובר וזה רק מחזק את הצורך שלנו, של אזרחי ישראל, בתשתיות תקשורת מתקדמות שזה אומר גם סיבים אופטיים, מהירות גלישה גבוהה בבתים וגם בתשתיות תקשורת מתקדמות בעולם הסלולר.

יועז הנדל: זאת אומרת, אדם יוכל להחזיק בטלפון הנייד שלו וזה לא יתנתק לו כל הזמן כדי לסבר את האוזן, מה מצבנו היום.

יועז הנדל: אנחנו בפיגור די משמעותי אחרי שאר העולם, פיגור של עשור, עשור וחצי, כל אחד שיכמת את זה איך שהוא רוצה מבחינת פריסת סיבים אופטיים.

יועז הנדל: אנחנו גם בפיגור די גדול בעולם הטלפונים הניידים כי התשתיות שלנו ישנות ומצד שני המידע שעובר, גדל.

יועז הנדל: תסתכלו על הטלפון שלכם היום, תחשבו מה הוא עשה לפני ארבע שנים ומה הוא מסוגל לעשות היום, ותבינו למה יש את הפקק הזה.

יועז הנדל: בעצם זה כביש מאוד צר שהעמיסו עליו הרבה מאוד מכוניות ואז יש פקק.

יועז הנדל: דיברת על פתיחת פקקים – זו משימה משמעותית.

יועז הנדל: אני אמשיך עם הנתונים.

יועז הנדל: בצרפת נפתחים 4.8 אחוזים יותר עסקים, יותר חברות סטרטאפ כשיש תשתיות מתקדמות.

יועז הנדל: ישראל, כאמור, נמצאת בפיגור משמעותי.

יועז הנדל: יש לנו בעצם את הכול.

יועז הנדל: יש כאן חברות הזנק, יש כאן המצאות אדירות, יש כאן חברות שמתעסקות עם מכונות אוטונומיות, יש כאן המון אפליקציות שנוצרות ואלף ואחד דברים, אבל אנחנו כאילו הבאנו לנמל אונייה שהיא עמוסה במכוניות מרוץ יוקרתיות והכבישים שלנו הם כבישי עפר, מלאי מהמורות.

יועז הנדל: יש כאלה שאוהבים כבישי עפר, אני מאלה שאוהבים, אבל אי אפשר באמת להעביר עליהם הרבה מאוד מכוניות.

יועז הנדל: זה לא יעבוד.

יועז הנדל: לכן בדרכי עפר משובשות צריך לעשות משהו.

יועז הנדל: כך לגבי התוכן והמידע שעובר בין האזרחים לבין הממשל, לבין גורמי הרפואה לבין האזרחים, בין בתי הספר לבין התלמידים.

יועז הנדל: רק היום שמענו שחברת החשמל החליטה ש-30 אחוזים מהעובדים שלה יעבדו מהבית אבל כדי שזה יקרה, צריך לספק את התשתיות, וזה ברחבי מדינת ישראל.

יועז הנדל: יש לזה גם היבטים גדולים יותר.

יועז הנדל: אם אנחנו רוצים שאנשים בנגב, בגליל, בבקעה, בערבה, ברמת הגולן, באילת, בכל המקומות האלה יוכלו לגור בבתיהם ולעבוד כמו שמישהו בתל אביב עובד, בזמן אמת, אנחנו צריכים לספק להם התשתית הזאת.

סמי אבו שחאדה: או באזורים המפותחים בנגב.

יועז הנדל: בכל מקום אנחנו צריכים לספק תשתיות מתקדמות כדי שזה יעבוד.

יעקב מרגי: סמי, לא אתן.

יעקב מרגי: זאת ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: אין כאן סתם קריאות.

יעקב מרגי: נתתי לך משפט אבל זה לא ממשיך.

יעקב מרגי: עכשיו השר מדבר.

יועז הנדל: סמי, אני בטוח שאתה רוצה שכל הנגב יתפתח באופן כללי, זה טוב לכולם, ללא קשר לדיון הפוליטי.

יעקב מרגי: הדיון הפוליטי נגמר.

יועז הנדל: אני אומר לכם שמה שקורה במתווה הזה, זאת בעצם עבודה מאומצת מאוד של משרד התקשורת, גם של משרד האוצר, ואני אתן כאן קרדיט לכל מי שעשה את העבודה המאומצת, מתוך הבנה שצריך לגשר על הפער הזה של העשור ולגשר על הפערים שקיימים.

יעקב מרגי: בוא נשאיר את הקרדיט לסוף.

יעקב מרגי: תסביר לנו מה אתה הולך לעשות.

יועז הנדל: אני מתחיל בקרדיט.

יעקב מרגי: קודם כל בוא נשמע אם הם עשו משהו.

יועז הנדל: המתווה שנציג בפניכם היום כלל הגורמים, המשמעות האחת שלו היא שאנחנו לא רוצים להשאיר אף ישוב מאחור מבחינת התשתיות המתקדמות.

יועז הנדל: זה קודם כל.

יועז הנדל: מרכז ופריפריה.

יועז הנדל: אנחנו רוצים לדחוף את השוק באופן אקטיבי לפריסת תשתיות, להאיץ את הפריסה שכבר היום מתחילה – זאת אומרת, היא בתהליך – להוריד רגולציה, לשחרר פקקים.

יועז הנדל: דיברת על שחרור פקקים, לשחרר את כל הפקקים שאפשר כדי שזה יקרה כמה שיותר מהר וכל זה תוך שמירה על תחרות כי בסוף אנחנו לא רוצים שיהיו מונופולים לא בתחום הסיבים האופטיים ולא בתחומים אחרים.

יועז הנדל: זה אומר חיזוק גם לעסקים הפרטיים, גם למסחר, לתעשייה, למלונאות, לתיירו.

סמי אבו שחאדה: אדוני השר, שאלה.

סמי אבו שחאדה: יש סדר עדיפויות?

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: אני אדבר על זה.

יעקב מרגי: סמי, אני אתן לך הצעת ייעול.

יעקב מרגי: השר בא ומלמד אותנו.

יעקב מרגי: אנחנו לא יודעים.

יעקב מרגי: אנחנו שומעים מכל מיני גופים.

יעקב מרגי: הוא נותן סקירה.

יעקב מרגי: אחר כך נפתח את זה לדיון ולשאלות עומק.

יעקב מרגי: יכול להיות שתקבל תשובות, יכול להיות שלא תקבל, אבל תשאל.

יעקב מרגי: אנחנו כאן כדי ללמוד.

יועז הנדל: אני ישר עונה לכיוון שלך.

יועז הנדל: יש אזורים עם כדאיות כלכלית.

יועז הנדל: מה זה אומר אזורים עם כדאיות כלכלית?

יועז הנדל: בניינים רבי קומות ויש חברות ששווה להן לעשות סיבים אופטיים כי יש שם הרבה לקוחות.

יועז הנדל: כדאיות כלכלית, כמו שאתם מבינים, אלה ערים.

יועז הנדל: אגב, זה לא בהכרח אזור גיאוגרפי אבל זה בהכרח בנייה רוויה והאזורים האלה הם אזורים ששווה לחברות ולכן תהיה שם תחרות מובנית.

יועז הנדל: מה אנחנו מנסים לעשות במתווה הזה, לומר שיש לא רק אזורים עם כדאיות כלכלית אלא יש גם אזורים עם כדאיות לאומית.

יועז הנדל: אזורים שמדינת ישראל רוצה להשקיע בהם מתוך תפיסת עולם ציונית, לאומית, מתוך ראייה אחראית לכלל אזרחי מדינת ישראל ואנחנו רוצים שבסופו של דבר הסיבים האלה יגיעו – ואנחנו כאן עוסקים במתווה הסיבים ואחר כך אם נרצה גם נרחיב על ה-G5 – לכל מקום במדינת ישראל.

יועז הנדל: כדי לעשות את זה, צריך להבין היכן החברות יפרסו, וזה תהליך שקורה עכשיו עם הורדת הרגולציה ומתווה הסיבים.

יועז הנדל: אגב, יש כבר פריסה היום.

יועז הנדל: אנחנו כבר יודעים פחות או יותר לאיזה כיוונים הולכים.

יועז הנדל: על האזורים שלא, שאנחנו מזהים באחוזים מסוימים, אנחנו מקימים קרן מיוחדת, קרן ממשלתית, והקרן הזאת בעצם תמומן על ידי חברות התקשורת כולן מהשנה הראשונה.

יועז הנדל: הקדמנו את זה בגלל השאלה של סמי, והוא צודק.

יועז הנדל: מהשנה הראשונה חברות התקשורת מחויבות לשים כסף בתוך הקרן הזאת.

יועז הנדל: בעזרת הקרן הזאת אנחנו מתמרצים ובעצם מייצרים מכרזים על אזורים שהם שלא עם כדאיות כלכלית.

יועז הנדל: היכן אנחנו מתחילים לצורך הבנת החזון.

יועז הנדל: אנחנו מתחילים בתוכנית הגבולות.

יועז הנדל: זה אומר גבולות מדינת ישראל, שם פורסם דבר ראשון.

יועז הנדל: המקום הכי רחוק.

יועז הנדל: יהיו לנון אזורים עם כדאיות כלכלית, שם כבר פורסים כי התחרות מובילה לשם ויהיו אזורים בגבולות, כל אזורי הגבולות, שייפרסו בגלל הקרן מהשנה הראשונה.

יועז הנדל: בשנה הראשונה והשנייה, אני מעריך שכל אזורי הגבולות ייפרסו ובעצם המרכז והגבולות מתחברים והפריסה נעשית בעזרת הקרן במקומות בהם אין כדאיות כלכלית.

יועז הנדל: רשת הסיבים, בהקשר לשאלה שלך, היא גם מהפכה ענקית וצעד חשוב ל-5G שמאפשרת כניסת טכנולוגיות חדשות שאנחנו היום עוד מתקשים לדמיין.

יועז הנדל: אני יודע שיש חששות רבים לגבי ה-5G ואנשים מודאגים.

יועז הנדל: אגב, הדאגה חוצה מגזרים, חוצה אזורים גיאוגרפיים וחוצה גבולות והתפקיד של משרד התקשורת הוא לעשות את זה בשקיפות מלאה, עם הסבר ועם קמפיין שבסוף ייתן לאנשים את המידע, אבל החששות קיימים למרות שאין אפילו אנטנה אחת של 5G.

יעקב מרגי: ממה חוששים?

יעקב מרגי: אתה חושב שכולם יודעים מה החששות?

יועז הנדל: אני חושב שכולם שמעו.

יעקב מרגי: את כל הקונספירציות שמענו.

יועז הנדל: יש חששות.

יועז הנדל: קודם כל, אין עדיין אנטנה של 5G.

יועז הנדל: כל אלה שבאים ואומרים שהם מרגישים לא טוב ומרגישים שקורה משהו – קודם כל להסביר להם שה-5G היום הוא בניירת, במכרז ועדיין אין שום דבר בפועל.

יועז הנדל: מה הטכנולוגיה הזאת של ה-5G עושה.

יועז הנדל: היא מאפשרת פיתוח מואץ בתחומי הבריאות, החברה, הנגשת הידע לחקלאות, התיישבות, כלכלה, תעשייה, כל נקודה שתיגעו בה.

קריאה: אתה יכול לדבר במספרים?

יעקב מרגי: אין לך רשות להתפרץ כרגע.

קריאה: יש בישראל חוק לגבי הקרינה הבלתי מייננת.

יעקב מרגי: אדוני, אתה רוצה שאני אנתק אותך?

יעקב מרגי: אין התפרצויות בוועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: אתה תדבר את רשות הדיבור ותאמר מה שעל לבך.

יעקב מרגי: תן לשר לתת סקירה.

יועז הנדל: תודה.

יועז הנדל: אני גם מתקשה כשאני שומע קולות מלמעלה ואני לא מזהה.

קריאה: זה קשור בתשתיות.

יועז הנדל: אלה תשתיות טובות.

יועז הנדל: אני חוזר ל-5G שהוא בסופו של דבר אמור להביא אותנו למציאות בה רופא ביוספטל יכול לנתח פציינט בקליפורניה בזמן אמת.

יועז הנדל: אין לו זמן שיהוי.

יועז הנדל: בעצם מה מונע ניתוח רובוטי מרחוק?

יועז הנדל: השיהוי.

יועז הנדל: אם הוא עושה איזו תנועה, לוקח זמן מועט.

יועז הנדל: עדיין אי אפשר לנתח בזמן אמת.

יועז הנדל: זה נותן לנו את האפשרות הזאת שהיום זאת אפשרות שאנחנו לא מדמיינים, שרופא מיוספטל ינתח מישהו בקליפורניה ומישהו ממאונט סיני ינתח פציינט בשערי צדק מה שבעצם יכול להציל חיים ממש.

יועז הנדל: זה נותן אפשרות לכל הרכבים האוטונומיים שהעולם נכנס לזה, לרכב לדבר עם רכב ולדבר עם הרמזור, מה שממש מציל חיים.

יועז הנדל: זה נותן גם אפשרות לייצר חיישנים.

יועז הנדל: זה נשמע היום קצת מדע דמיוני, אבל זה קיים ותתפלאו לשמוע שחברות ישראליות מייצרות מוצרים כאלה אבל בגלל שהן לא יכולות לממש את זה כאן הן עוברות לעמק סיליקון ולמקומות אחרים ואנחנו רוצים להשאיר אותן כאן ולפתח את המוצרים האלה לטובת האזרחים הישראליים, חיישנים שיוכלו לדבר אחד עם השני.

יועז הנדל: ה-IOT, האינטרנט של הדברים.

יועז הנדל: בעצם היכולת לתקשר בין כל מיני חיישנים.

יועז הנדל: מאיפה נובעים החששות.

יועז הנדל: אומרים שאנחנו חיישנים, זה מפחיד, יעקבו אחרינו, האח הגדול וכולי וכולי, והחששות האלה מוצדקים וכל הזמן צריך לייצר איזונים ובלמים, אבל אי אפשר באמת לשבת ולדהור על הכרכרה והסוס ולומר שאנחנו לא רוצים שהמכוניות ייכנסו כי זה מפחיד.

יועז הנדל: אני מודע לזה שזה מפחד.

יועז הנדל: נצטרך לעסוק באיזונים ובלמים.

יועז הנדל: בכנסת יצטרכו לפקח על זכויות הפרט מול הטכנולוגיה המתקדמת, זה נכון תמיד, אבל עדיין אי אפשר לעצור את זה.

יועז הנדל: מדינת ישראל לא יכולה להימנע מלהיות שם.

יועז הנדל: טענה נוספת שאנחנו שומעים היא לגבי הקרינה.

יועז הנדל: ככל שהדור מתקדם יותר, כך יש פחות קרינה.

יועז הנדל: ככל שאתה רחוק יותר מאנטנה, בניגוד למה שחושבים, כך יש יותר קרינה.

יועז הנדל: כשאתה נכנס למעלית, אסור לך להחזיק את הטלפון כי אתה מנותק מהאנטנה, אתה מרוחק מהאנטנה ולכן יש לך יותר קרינה במעלית מאשר במקומות אחרים.

יועז הנדל: לכן זה הפוך ואנחנו נצטרך לעשות הסברה רצינית ומשמעותית כדי להעביר את המידע לציבור.

יועז הנדל: אגב, תמיד יימצא מישהו שיגיד שזה אסון ומסוכן.

יועז הנדל: באופן גנרי, רוב המדינות שעושות את זה ונכנסות לשם, עשו הסברים וקמפיינים הסברתיים.

יועז הנדל: לא תמיד זה עובד אבל זה התפקיד שלי וזה תפקיד לא קל.

אימאן ח'טיב יאסין: איפה זה פועל בעולם?

יועז הנדל: יש בארצות הברית ויש בהרבה מאוד מדינות מתקדמות.

יועז הנדל: בצרפת מניחים וגם במקומות אחרים.

יועז הנדל: זה תהליך שעכשיו קורה.

יועז הנדל: דרום קוריאה פרוסה לגמרי.

יועז הנדל: הסיבים האופטיים, לדעתי אנחנו במקום נמוך.

אנטאנס שחאדה: מקום נמוך מאוד.

אנטאנס שחאדה: 5 ו-G קשור ביחד?

יועז הנדל: בסוף אתה צריך לחבר את האנטנות.

יועז הנדל: אני אומר לכם את זה אחרת.

יועז הנדל: יש כאן קפיצה שרואים אתה פעם בשני עשורים.

יועז הנדל: קפיצה טכנולוגית שרואים אותה פעם בשני עשורים.

יועז הנדל: היום האינטרנט נראה לנו טריביאלי, אבל לפני שני עשורים סיפר לי מישהו שעבד במשרד התקשורת על הפעם הראשונה שהשר הממונה ישב ושלח אימייל ואמר, הנה, קיבלתי.

יועז הנדל: הוא סיפר את הסיפור הזה במשרד התקשורת.

יועז הנדל: זאת הייתה השרה לבנת.

יועז הנדל: שמעתי על הפעם הראשונה שהיא לחצה על המקש וקיבלה אימייל.

יועז הנדל: זה סיפור יפה.

יועז הנדל: יש בעולם הזדמנות של פעם בשני עשורים לקפיצה טכנולוגית משמעותית וזו ההזדמנות ומדינת ישראל לא יכולה להיות מאחור.

יועז הנדל: עוד שבועיים מתחיל שלב התיחור של מכרז דור 5.

יועז הנדל: אנחנו מצפים שעד סוף השנה יוקצו התדרים וישראל תעמוד בשורה אחת עם המדינות המתקדמות בעולם, עם רשתות מתקדמות ומעבר לדור 5 בסלולר.

יעקב מרגי: מה הקשר של 5G לתאורת לד?

יועז הנדל: זה אירוע אחר.

יועז הנדל: יש הרבה טענות שה-5G נמצא בערים מסוימות כי הם רואים שימוש בגלים מילימטריים שבעצם אלו ערים חכמות.

יועז הנדל: יש ערים בישראל שכבר התחילו בתהליך הזה, וזה אומר שתאורת הלד עם חיישן שהיא מופעלת על פי מצב האור והחושך, ויש חיישן – ראיתי את זה בפארק באור יהודה – שאם מישהו זורק עכשיו לכלוך על הרצפה, יש רמקול שאומר לו שבבקשה ירים את הלכלוך.

אוסאמה סעדי: האם זה תנאי הכרחי סיבים אופטיים ל-5G?

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: התשובה היא כן.

יועז הנדל: אנחנו חייבים.

יועז הנדל: זאת אומרת, אנחנו בקפיצת דרך טכנולוגית.

יועז הנדל: בוא נעשה סדר כי אנחנו מדברים על חששות קיימים.

יועז הנדל: האתגר הגדול של מדינת ישראל בשנה הקרובה, בחודש הקרוב, בשבוע הקרוב, הוא איך מגדילים את פריסת הסיבים האופטיים במדינת ישראל.

יועז הנדל: אני במושב שלי גולש במהירות של 20.

יעקב מרגי: אני במושב שלי משלם על 100 ומקבל בקושי 40.

יבגני סובה: הבעיה היא לא במהירות.

יבגני סובה: הבעיה היא ב-אפלוד.

יבגני סובה: הם צריכים העלאה ולא הורדה כי הורדה, מספיק לך גם 50 לעבודה אבל כשאתה מגיע להעלאה, זו הבעיה.

יועז הנדל: אתה צודק.

יועז הנדל: אנחנו מדברים על מהירות של 1,000 וראיתי באילת את ההמחשה.

יועז הנדל: חברת פרטנר פרסה באילת - ואני, בכל מקום שפורסים בגבולות המדינה והפריפריה, הבטחתי לחברות שאני מגיע לחנוך את זה בעצמי יחד אתן – ושם ראיתי את ה-אפלוד מגיע, הראו לי, ל-960, שזה מדהים.

יבגני סובה: אחד לאחד?

יועז הנדל: כמעט אחד לאחד.

יבגני סובה: כמו בסלולר.

יבגני סובה: בסלולר זה אחד לאחד.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: תחשוב שאתה מעצב גרפי – אני בכוונה לוקח את המקצוע הזה כי זה מקצוע שדורש עכשיו עבודה על המחשב ולהעלות חומר כבד – ואתה יושב עכשיו בבית שלך בבני יהודה, ברמת הגולן או בשתולה, בזרעית, בפצאל, בנגב ואת העובד מהבית, מהמקום לכאורה הכי רחוק, אתה משם עובד ומעלה ומקבל ובעצם יכול לעבוד בצורה שוטפת.

יועז הנדל: הקורונה מלמדת אותנו שאפשר לעבוד מהבית.

יועז הנדל: זאת אומרת, יכול להיות שכל השיטה שלנו עד ימי הקורונה היא שיטה מוטעית.

יבגני סובה: נראה לי שאדוני השר בתהליך השכנוע.

יבגני סובה: כבר השתכנעו.

יבגני סובה: בוא נתקדם ונראה איך אפשר ליישם את זה.

יבגני סובה: הבנו פחות או יותר מה עמדתך ועמדת משרד התקשורת.

יבגני סובה: זה ברור.

יועז הנדל: קודם כל, אני שמח ששכנעתי.

יבגני סובה: השתכנענו מזמן.

יבגני סובה: השאלה מה עושים וכמה זה יעלה לציבור ולצרכן.

יבגני סובה: שלא ישלמו מאות שקלים בחודש.

יועז הנדל: לציבור זה לא עולה.

יועז הנדל: אנחנו עושים את זה בעזרת פתיחת השוק לתחרות.

יועז הנדל: זה מה שבעצם קרה.

יועז הנדל: עד עכשיו, במשך עשור, זה היה תקוע על רגולציה.

יועז הנדל: זאת אומרת, אמרו לחברות שהן חייבות לפרוס 100 אחוזים, ומה הן עשו?

יועז הנדל: פרסו אפס אחוז.

יועז הנדל: היו חברות ששחררו אותן – פרסו אחוזים ספורים.

יועז הנדל: מה עשינו?

יועז הנדל: הורדנו את ה-100 אחוזים ופתחנו קרן למקומות שהם לא כדאיים כלכלית כדי לייצר פריסה מלאה.

יועז הנדל: זאת אומרת, עשינו איזון אחר של האזורים עם הכדאיות הכלכלית ואזורים עם כדאיות לאומית, והנה, הפלא ופלא, השוק נפתח.

יעקב מרגי: שאלה.

יעקב מרגי: כמה הקרן הזו בצפי שלכם אמורה ליצור בחמש השנים הראשונות?

יועז הנדל: חצי מהאזורים בעלי הכדאיות הכלכלית הנמוכה.

יבגני סובה: איזה חברות?

יעקב מרגי: אני אשלים את השאלה ואומר למה שאלתי אותה.

יעקב מרגי: מה שעומד לנגד עינינו, ואנחנו יודעים שיש כוונות טובות, כולם עם רצון טוב והאוצר עם רצון טוב, ואנחנו נתחיל במרכז ותוך חמש שנים נפרוס בנגב ובגליל באילוצים הכלכליים לכאורה זה יכול להיות סביר.

יעקב מרגי: אם אנחנו מדברים על ממלכתיות, על שוויון ועל הנגשת כל החברה הישראלית, אני חושב שהיה צריך ליצור כאן איזה מסלול.

יעקב מרגי: אני מבין הקטע של הכדאיות הכלכלית והמימון הוא מהקרן, אבל האוצר, לפחות בזה שאנחנו כמחוקקים ואתה כשר מוביל מסכימים עם זה שתקום קרן והחברות יממנו את האזורים הפריפריאליים במקום תמלוגים, אני חושב שהאוצר צריך לתת מימון ביניים לשנה הראשונה לפחות כדי להתחיל להניע את התהליך.

יעקב מרגי: במקביל חיבור התשתיות תתחיל, מרכז פלוס פריפריה כשהאוצר לא מממן אבל הוא שם את הדלתא של השנה הראשונה, של השנתיים הראשונות, אם זה לא סכום גבוה ואחר כך זה יחזור אליו מהקרן.

יבגני סובה: אדוני היושב ראש, לא צריך.

יעקב מרגי: כל אחד בוכה מאיפה שכואב לו.

יבגני סובה: זה קורה כבר עכשיו.

יעקב מרגי: כשהשר יסיים, אנחנו ניתן לכולם להתייחס.

יועז הנדל: בכנות, אדוני היושב ראש, אני הייתי שמח לקבל תקציב מהמדינה ולעשות מהלך כזה.

יועז הנדל: כשר תקשורת אני רוצה שזה יתקדם כמה שיותר מהר ולא אכפת לי לשים כסף מהמדינה.

יועז הנדל: יש כאן תזה אחרת שמגיעה מהאוצר ואני לא יכול לפסול אותה.

יעקב מרגי: נשמע אותה.

יועז הנדל: אתה תכף תשמע אותה, למה תהליך כזה מבחינתם הוא פוגע בשוק ופוגע בתחרות.

יועז הנדל: יש מקומות בעולם שבעצם הפריסה הייתה של המדינה.

יועז הנדל: המדינה שמה הכול.

יועז הנדל: כאן יש גישה אחרת של התחרות שהיא עושה הכול.

יועז הנדל: אגב, אנחנו מסתכלים היום על הפריסה של חברות אחרות ואתה מגלה שהן אכן פורסות.

יועז הנדל: חברות אחרות במדינת ישראל שהורידו מהן את הרגולציה.

יועז הנדל: השאלה האמיתית היא מה קורה באזורים בהם אין כדאיות כלכלית ולכן הקרן קיימת.

יועז הנדל: אני רוצה לסיים את דבריי בעוד אמירה אחת וכאן אני מרים דגל אדום, ברשותך אדוני היושב ראש.

יועז הנדל: ואני אומר את זה דווקא על ימי הקורונה.

יועז הנדל: אפשר לדבר על הצמיחה, על המשמעות, על החשיבות, על הציונות ועל הערכים שנמצאים מאחורי פריסת סיבים אופטיים.

יועז הנדל: אני כל הזמן אומר שהיכן שרואים סיבים ואנטנות, אני רואה ערכים.

יועז הנדל: בעיני קו הסיב הוא קו הגבול ולא רק קו המחרשה.

יועז הנדל: שניהם קווים מאוד חשובים.

יועז הנדל: אני רוצה להרים כאן דגל אדום לגבי התשתיות הנוכחיות ומשבר הקורונה.

יועז הנדל: יש אזורים שלמים במדינת ישראל – והיה כאן קודם חבר הכנסת סעדי והיה לנו דיון עם הרשויות הערביות לפני שבוע וחצי ואני אומר לך שיש את הבעיה הזאת גם ברשויות החרדיות בהרבה מקומות ובכלל בכל מיני מקומות במדינת ישראל, שהתשתיות לא מתאימות עדיין לצורך ולאתגרים בפניהם אנחנו עומדים, במיוחד במשבר הקורונה.

יועז הנדל: זה אומר שיש לנו מקומות בהם הקליטה לא מספקת, שוב, בגלל התשתיות הישנות.

יועז הנדל: יש לנו מקומות בהם אין סיבים אופטיים למוסדות החינוך ולא למרפאות, למוסדות רפואיים.

יועז הנדל: יש לנו מקומות בהם גם אם אנחנו שמים בבתי הספר, בסוף התלמיד בקצה, או שאין לו מחשב או שהוא לא מחובר לתשתית.

יועז הנדל: אני אומר כאן בעיני צריכה להיות עבודה משולבת של הסרת חסמים בירוקרטיים והסברה נכונה.

יועז הנדל: אני מכאן קורא להקים צוות משימה ייעודי לעניין הזה, שירכז את עבודת הממשלה, בפיקוח של הכנסת, יפעל קודם כל למיפוי הפערים.

יועז הנדל: אני היום כל הזמן עובד בניסיון לזהות היכן הפערים.

יועז הנדל: הרי אין לי מאגר מידע שאומר לי שבישוב הזה חסר ובישוב הזה קיים.

יועז הנדל: אני אוסף את זה דרך הרשויות המקומיות.

יועז הנדל: אני נפגש עם הרשויות המקומיות, עם ראשי אגפי חינוך באזורים מסוימים, ומנסה להבין מה הפערים.

יועז הנדל: אני צריך קודם כל למפות את הפערים.

יועז הנדל: קראתי אתמול בממשלה, ואני קורא כאן שוב, להקים צוות שיעשה את התהליך הזה, יזהה את החסמים לפריסה ויעודד את זה כמה שיותר מהר, ואפשר לעשות את זה מהר.

יועז הנדל: אפשר לטפל בבעיות האלה אבל אני אומר שוב שאי אפשר לעשות את זה רק דרך רגולציה או הפחתת רגולציה אלא זאת צריכה להיות משימה לאומית ממדרגה ראשונה ולא רק בגלל הצמיחה שתבוא אחר כך, לא רק בגלל מקומות העבודה שאנחנו צריכים לייצר ביום שאחרי, אלא בעיקר בגלל שזו חובה שלנו כממשלה, כמנהיגים, כנבחרי ציבור כלפי אזרחי מדינת ישראל לספק להם את התנאים הבסיסיים בזמן משבר כלכלי כזה לעבוד מרחוק, ללמוד מרחוק, לקבל שירותי רפואה מרחוק וביום שאחרי לצאת מהמשבר הכלכלי עם אפשרויות נוספות, צמיחה ותעסוקה.

יועז הנדל: כל אלה, תשתיות תקשורת מתקדמות נותנות בצורה מרשימה במקומות אחרים ואין סיבה שאומת ההייטק לא תזכה בדברים האלה.

יועז הנדל: אני חושב שזה המעשה הנכון.

יועז הנדל: תודה רבה לכם.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: המנכ"לית.

לירן אבישר בן חורין: תודה.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו יכולים להעלות את המצגת.

לירן אבישר בן חורין: אני רוצה שתראו קצת נתונים.

לירן אבישר בן חורין: כמו שאמרתם, השתכנעתם.

לירן אבישר בן חורין: אני אראה לכם מעט נתונים אבל בסוף הנתונים מלמדים אותנו אותו הדבר.

לירן אבישר בן חורין: אם תסתכלו על השקף הראשון, הוא יראה לכם את העלייה בצריכת האינטרנט במדינת ישראל בשבע השנים האחרונות.

לירן אבישר בן חורין: עלייה של פי 14.5 בשבע שנים בצריכת דאטה בישראל.

לירן אבישר בן חורין: שרק נבין לאן אנחנו הולכים והמגמה הזאת מתגברת ותתגבר, וזה חלק ממה שמייצר את הפקקים המדוברים ואת הצורך לתת פתרונות מהירים.

לירן אבישר בן חורין: תסתכלו על שיעור הלקוחות המחוברים מכלל החיבורים.

לירן אבישר בן חורין: זה מיוני 2019.

לירן אבישר בן חורין: אתם כמעט לא יכולים לראות את ישראל בצד ימין למטה.

לירן אבישר בן חורין: זו הצגה גרפית של מה שהשר תיאר לכם במסגרת האתגרים.

יבגני סובה: בהתאם לגודל, כמו שמסתכלים על המפה.

יבגני סובה: תמיד מחפשים את הנקודה.

לירן אבישר בן חורין: כן.

לירן אבישר בן חורין: בהתאם לגודל.

לירן אבישר בן חורין: בדרך כלל זה לא כך ביחס לישראל.

לירן אבישר בן חורין: בדרך כלל ישראל גבוהה שלא ביחס לגודל שלה.

לירן אבישר בן חורין: כאן לא עובד גם לא ביחס לעובדה שאנחנו מתארים את עצמנו כאומת סטרטאפ.

לירן אבישר בן חורין: תסתכלו על שיעור הנגישות לרשתות סיבים באחוז משקי בית.

לירן אבישר בן חורין: אתם רואים שבספטמבר 2017 היינו ב-2.7 אחוזים, יש התקדמות כי יש חברות שפורסות ועובדות בשוק, ובספטמבר 2018 היינו ב-8.9 אחוזים, והיום אנחנו יכולים לומר לכם שאנחנו ב-28 אחוזי חיבור.

לירן אבישר בן חורין: אני רוצה, ובעינינו זה הדבר החשוב ביותר, שתראו היכן אנחנו שואפים להיות.

יעקב מרגי: כשאת אומרת אחוזי חיבור?

לירן אבישר בן חורין: משקי בית.

לירן אבישר בן חורין: אחוז משקי הבית שיש להם נגישות.

לירן אבישר בן חורין: זה לא אומר שהם בחרו להתחבר.

לירן אבישר בן חורין: שאלת הביקושים לאינטרנט מהיר היא גם שאלה בפני עצמה, אבל מי יכול להרים טלפון ולומר שיחברו אותו עכשיו לאינטרנט מהיר.

אנטאנס שחאדה: לכל חברות הסלולר יש את האפשרות היכן שאין נמצא השירות.

לירן אבישר בן חורין: כל חברות הסלולר שפורסות, יכולות לתת היום, יחד, כולן, רק ל-28 אחוזים ממשקי הבית.

לירן אבישר בן חורין: היעד שהגדיר לנו השר הוא שבינואר 2022, 45 אחוזים ממשקי הבית, בהנחה שנממש את מתווה הסיבים – והוועדה הזאת תעזור לנו לקדם אותו – אנחנו נהיה עם 45 אחוזים ממשקי הבית בישראל כשהם נגישים לאינטרנט מהיר.

יבגני סובה: זה לא אומר שהם מחוברים.

יבגני סובה: רק נגישות.

לירן אבישר בן חורין: זה אומר שהם נגישים.

לירן אבישר בן חורין: אגב, שאלת החיבור היא גם שאלה של עידוד ביקושים.

יבגני סובה: ומן הסתם זה גם מחיר.

לירן אבישר בן חורין: היא גם שאלה של מחיר.

לירן אבישר בן חורין: אני אתייחס למחיר.

יעקב מרגי: אם תהיה זמינות, יהיה קמפיין אגרסיבי.

יבגני סובה: בדיון נתייחס לנקודה הזאת.

לירן אבישר בן חורין: אני תכף אתייחס למחיר אבל אני כבר אומר לך שאנחנו לא צופים שהחיבור לסיבים יהיה יקר בצורה משמעותית ממה שמשלמים היום על אינטרנט.

לירן אבישר בן חורין: מחירים מאוד דומים.

יבגני סובה: בינתיים זה יקר.

קריאה: לא.

קריאה: בינתיים אלה אותם מחירים.

לירן אבישר בן חורין: בהמשך אנחנו נתייחס למחירים.

יבגני סובה: 40 ו-100, זה לא אותו מחיר.

יבגני סובה: זה הבדל של 50 אחוזים.

יבגני סובה: לכן לא צריך לומר שזה אותו מחיר.

לירן אבישר בן חורין: אני אתייחס למחירים.

סמי אבו שחאדה: אני רוצה לדבר על הצגת הנתונים בדרך הזאת.

סמי אבו שחאדה: אדוני היושב ראש.

סמי אבו שחאדה: מבלי ההבדלים הקיימים ברמה הלאומית והגיאוגרפית - - -

לירן אבישר בן חורין: אני כבר מתייחסת לזה.

יעקב מרגי: עוד לא הגענו לזה.

יעקב מרגי: אני מחכה לזה יותר ממך.

לירן אבישר בן חורין: התכנסנו לשם כך.

לירן אבישר בן חורין: אני תכף אגדיר את העקרונות של הצוות הבין-משרדי שעבד בנושא הזה.

לירן אבישר בן חורין: בסוף הכלכלה הישראלית, בפרט עכשיו, זקוקה לזריקות מרץ בהיקף שהוא בלתי ניתן לשיעור.

לירן אבישר בן חורין: תשתיות הן המפתח לאושש את הכלכלה הישראלית ואתם יכולים לראות את זה בכל זווית.

לירן אבישר בן חורין: כשאנחנו מדברים על ההייטק הישראלי, כמה סטרטאפים יש במקומות בהם יש רשתות תקשורת מתקדמות, יוקר המחיה במקום שיש בו בתים חכמים, חיזוק הפריפריה הישראלית וקירובה למרכז, תעסוקה - כל היסודות לחיזוק ואישוש הכלכלה הישראלית נמצאים היום בסיפור של תשתיות מתקדמות בישראל.

לירן אבישר בן חורין: זה תמיד היה נכון אבל במצב של הכלכלה הישראלית בימים אלה זה נכון מאי פעם.

לירן אבישר בן חורין: השקף הבא.

לירן אבישר בן חורין: כאן אתם רואים את התרומות למשק.

לירן אבישר בן חורין: פירטנו אותם והשר דיבר עליהן.

לירן אבישר בן חורין: אני אתייחס לדבר אחד.

לירן אבישר בן חורין: הפחתת ההוצאה הממשלתית.

לירן אבישר בן חורין: אחד הדברים שאנחנו זקוקים לו הוא הפחתת ההוצאה הממשלתית בימים אלה.

יעקב מרגי: תדעי לך שיש התעניינות גדולה של דוברים שרוצים להתבטא ואת רואה את הנוכחות המרשימה של חברי הכנסת.

יעקב מרגי: נעשה את זה זריז כדי שנוכל לאפשר לאחרים להתבטא.

לירן אבישר בן חורין: בסדר.

לירן אבישר בן חורין: אני חושבת שהשר התייחס לסעיף הזה.

לירן אבישר בן חורין: אתם רואים כאן השכלה גבוהה, פריון, תחבורה.

לירן אבישר בן חורין: אגב, שאלת על תחבורה, היכן נפתח את הפקקים.

לירן אבישר בן חורין: גם כשיהיו רמזורים ירוקים, היכן שאין מכוניות, זה לפתוח את הפקקים – אעלה כלים של תשתיות תקשורת.

לירן אבישר בן חורין: נציג לכם את מתווה הסיבים.

לירן אבישר בן חורין: צוות בין-משרדי עבד במשך שנתיים במשרד התקשורת עם משרד האוצר ועם רשות התחרות על המתווה הזה שנציג לכם.

לירן אבישר בן חורין: המתווה הזה יוגש לשר והוא יצטרך להחליט באיזה אופן לאמץ אותו אבל אני רוצה לשתף אתכם בעקרונות שלו.

לירן אבישר בן חורין: קודם כל, מה עמד בבסיס העבודה של הצוות.

לירן אבישר בן חורין: אלה העקרונות.

לירן אבישר בן חורין: פס רחב לכל משק בית בישראל.

לירן אבישר בן חורין: עקרון מספר אחד.

לירן אבישר בן חורין: עקרון שני – שמירה על רמת תחרותיות גבוהה.

לירן אבישר בן חורין: בסוף שירות הוא תוצאה של תחרות.

לירן אבישר בן חורין: אם תהיה רק חברה אחת, זה ישפיע על המחירים.

לירן אבישר בן חורין: לשאלתך.

לירן אבישר בן חורין: אם יהיו שתי חברות שפורסות באותו אזור, בסוף תהיה תחרות והצרכנים יקבלו שירות טוב יותר במחיר טוב יותר.

לירן אבישר בן חורין: ושאלת לוחות הזמנים.

לירן אבישר בן חורין: כמה זמן ייקח לנו לפרוס, 10 שנים?

לירן אבישר בן חורין: 20 שנים?

לירן אבישר בן חורין: 30 שנים?

לירן אבישר בן חורין: זה לא מספיק טוב מבחינתנו.

לירן אבישר בן חורין: נתקדם ונראה איך עבד הצוות.

לירן אבישר בן חורין: במצב הנוכחי, כפי שאמרתי לכם, אנחנו בפריסה של 30 אחוזים, בעיקר בבניינים רבי קומות.

לירן אבישר בן חורין: בבניינים רבי קומות מן הסתם יותר קל לפרוס.

לירן אבישר בן חורין: סלקום ופרטנר פורסות היום.

לירן אבישר בן חורין: סלקום עם IBC.

לירן אבישר בן חורין: בשלב שני אנחנו סבורים שתהיה פריסה של 80 אחוזים, ותכף אראה לכם איך.

לירן אבישר בן חורין: גם לרבי קומות וגם לאחרים.

לירן אבישר בן חורין: תהיה פריסה מאוד גדולה של בזק לפי המתווה הזה ויחסית מהירה.

לירן אבישר בן חורין: השלב השלישי הוא השלמה לפריסה של 100 אחוזים כולל צמודי הקרקע.

אנטאנס שחאדה: תוך כמה זמן שלב שלישי?

אנטאנס שחאדה: כל היישובים הערביים יהיו בשלב השלישי.

לירן אבישר בן חורין: אני אראה לכם.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו סבורים שהמתווה יושלם תוך 10 שנים ואני אומר לכם שהעבודה על האזורים שהם לא כדאיים תתחיל כבר בשנה הראשונה במקביל לפריסה באזורים הכדאיים.

לירן אבישר בן חורין: נתחיל עם בזק.

לירן אבישר בן חורין: בזק היא השחקן הגדול ביותר בשוק, המהיר ביותר בשוק שכבר היום יש לו פריסה של 60 אחוזים שהם לא מחושמלים, הם לא מונגשים לבתים אבל הפריסה קיימת.

לירן אבישר בן חורין: הוא העמיד את עיקרי התשתית לפריסה כזאת.

אנטאנס שחאדה: אנחנו שואלים כי אנחנו לא מבינים.

אנטאנס שחאדה: מה זאת פריסה לא מחושמלת?

לירן אבישר בן חורין: הם הניחו את יסודות התשתית אבל עדיין זה לא שמישהו יכול להתחבר.

לירן אבישר בן חורין: יש את התשתית הבסיסית.

יעקב מרגי: מה שיווק לנו גידי גוב כל השנים?

יבגני סובה: את התוכי.

לירן אבישר בן חורין: את עצמו.

לירן אבישר בן חורין: בעיקר.

לירן אבישר בן חורין: אם אתם רואים נכון, חוץ מסלקום בשוליים, אין פרסום היום לסיבים אופטיים.

לירן אבישר בן חורין: הסיבה שאין פרסום היא שאם רוב משקי הבית מתקשרים ולא יכולים לחבר אותם, אין טעם לפרסם את זה.

לירן אבישר בן חורין: בואו נראה איך המתווה עובד.

לירן אבישר בן חורין: המתווה אומר את הדבר הבא: בזק תודיע למשרד כמה היא רוצה לפרוס בישראל, כמה היא רוצה, מסוגלת, כמה כדאי לה כלכלית.

לירן אבישר בן חורין: יש כאן שינוי תפיסה.

לירן אבישר בן חורין: מזה שאת חייבת לפרוס בכל מקום באופן מיידי, מה שהיא לא עושה את זה ולכן אנחנו תקועים 15 שנים, אנחנו עוברים למודל של תגידי לנו כמה את רוצה לפרוס, מה הכדאיות הכלכלית שלך ואנחנו נבנה מודל שמטפל בשאר.

לירן אבישר בן חורין: זה מוציא אותנו מזה שהיינו תקועים.

לירן אבישר בן חורין: זה שובר את הקונספציה שהייתה עד עכשיו, אוניברסליות, אוניברסליות, אוניברסליות, אף אחד לא פרס בשום מקום.

לירן אבישר בן חורין: אם כן, בואו קודם כל נפרוץ את הקיבעון, את הפיקססיה המחשבתית לשם לוקח אותנו השר.

אנטאנס שחאדה: כוחות השוק.

לירן אבישר בן חורין: כוחות השוק יעבדו כאן.

לירן אבישר בן חורין: חבר'ה, כוחות השוק לא עבדו במודל הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: זה אומר כאילו שהאחריות של המדינה לתת לאזורים.

לירן אבישר בן חורין: יפה.

לירן אבישר בן חורין: אז בואו נראה מה האחריות של המדינה.

לירן אבישר בן חורין: את נוגעת בנקודה בדיוק.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו סוגרים את הקיפאון הזה.

יעקב מרגי: על מזבח האוניברסליות הסכמנו להיתקע כפי שזה נתקע.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו אבדנו 10 שנים על המזבח הזה.

לירן אבישר בן חורין: חבר'ה, בואו נחשוב על זה רגע אחרת.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו הולכים לבזק ואומרים לה, תגידי כמה את רוצה לפרוס, כמה את מסוגלת, כמה כדאי לך לפרוס.

לירן אבישר בן חורין: היא תבוא עם מספר.

לירן אבישר בן חורין: יכול להיות שהיא תגיד 60, 70, 80, מה שהיא תגיד.

לירן אבישר בן חורין: מה שהיא לא תגיד, המספר הזה יקבע ברישיון שלה.

יעקב מרגי: היא גם תקבע איפה.

לירן אבישר בן חורין: כן.

לירן אבישר בן חורין: המדינה מחולקת לאזורים והיא תגיד היכן היא רוצה לפרוס.

יועז הנדל: תרשי לי הערה אחת.

יועז הנדל: כמו שלירן אמרה, אנחנו כבר היום עם 60 אחוזים.

יועז הנדל: כלומר, 60 אחוזים כבר פרוסים.

יועז הנדל: לא חשמלו אותם.

אימאן ח'טיב יאסין: החלק של בזק.

יועז הנדל: כן.

יועז הנדל: של בזק.

יועז הנדל: הם לא יבואו ויאמרו פחות.

יועז הנדל: הם לא חיברו את זה כי אם הם היו מחברים היו שואלים אותם מה עם 100 אחוזים.

יועז הנדל: אז 10 שנים אנחנו כך.

לירן אבישר בן חורין: מיד ייקבע ברישיון שלה המספר שהיא תאמר וחמש שנים להשלים את הפריסה שהיא קבעה לעצמה.

לירן אבישר בן חורין: תוך חמש שנים היא תצטרך להשלים את זה עם אבני דרך, כמה אחרי שנתיים, כמה אחרי שלוש שנים, כמה אחרי חמש שנים.

לירן אבישר בן חורין: יש מערך תמריצים שיעודד אותה לפריסה נרחבת ככל הניתן.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו רוצים שהיא תפרוס פריסה נרחבת.

לירן אבישר בן חורין: אגב, אם היא קבעה שב-20 אחוזים היא לא פורסת, אלו אזורי התמרוץ, היא לא תוכל לפרוס שם במשך הרבה זמן.

לירן אבישר בן חורין: זאת אומרת, היא מראש צריכה להחליט ולכן היא לוקחת על עצמה את האחריות והשאיפה שלנו היא שהיא תבחר כמה שיותר.

יעקב מרגי: מה התמריץ ומי מתמרץ?

יעקב מרגי: אמרת שיהיה מערך תמריצים לאזורים שלא בפריסה.

לירן אבישר בן חורין: בואו נעבור שקף ונדבר על האזורים שלא בפריסה.

לירן אבישר בן חורין: אני אראה לכם איך זה עובד ומה התמריצים.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו מקימים במקביל קרן אוניברסלית שתפרוס את האזורים הלא כדאיים כלכלית.

לירן אבישר בן חורין: הקרן הזאת מוקמת במימון שוק התקשורת.

לירן אבישר בן חורין: כל חברה סלולרית שיש לה הכנסות של מעל 10 מיליון שקלים, תשים חצי אחוז בקרן בכל שנה מההכנסות שלה על הכול ולא משנה על מה.

לירן אבישר בן חורין: כל דבר שהיא מרוויחה ממנו, היא מכניסה חצי אחוז.

לירן אבישר בן חורין: אתם ואני מבינים שהתורמת הגדולה ביותר לקרן היא חברת בזק.

לירן אבישר בן חורין: ההכנסות שלה הן ההכנסות הגדולות ביותר בשוק.

לירן אבישר בן חורין: אם נלך על חצי אחוז, אנחנו מדברים על בערך 90 מיליון שקלים בשנה שנכנס לקרן לפריסה באזורים הלא כדאיים כלכלית וחצי מהם של בזק שאסור לה לפרוס באזורים האלה.

לירן אבישר בן חורין: זאת אומרת, בזק משתתפת באופן אקטיבי במימון של האזורים הלא כדאיים כלכלית ואסור לה לפרוס בהם בשנים הראשונות.

לירן אבישר בן חורין: הקרן מתמרצת את הפער הלא כדאי.

לירן אבישר בן חורין: היא לא מכסה את כלל הפריסה.

לירן אבישר בן חורין: זה לא שב-90 מיליון שקלים אנחנו מצפים לכסות בשנה את כל העלות של הפריסה באזורים הלא כדאיים.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו רוצים להעביר אזור שהוא לא כדאי להיות אזור כדאי באמצעות התקצוב.

אנטאנס שחאדה: אמרתם שאתם נותנים לו עדיפות ומהתחלה מתחילים לפרוס שם.

לירן אבישר בן חורין: מה שעושים, עושים מכרז.

לירן אבישר בן חורין: המשרד עושה מכרז.

לירן אבישר בן חורין: תקום ועדת מכרזים.

יעקב מרגי: על אותם 20 אחוזים.

לירן אבישר בן חורין: על אותם 20 או 30 אחוזים שבזק תגיד שהוא לא פורסת בהם.

לירן אבישר בן חורין: יהיה מכרז, שניים, שלושה, ארבעה, חמישה.

לירן אבישר בן חורין: הקרן לא תפסיק לעבוד עד שאנחנו מגיעים לצ'ופצ'יק האחרון של ה-100 אחוזים.

אנטאנס שחאדה: מתי הקרן תתחיל לעבוד?

לירן אבישר בן חורין: אנחנו קודם כל צריכים להעביר את החקיקה.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו מקווים שאתם תסייעו לנו בחוק ההסדרים להעביר את המתווה ולהעביר את החקיקה.

לירן אבישר בן חורין: אני אומרת לכם ביום שזה קורה, אנחנו באותו יום נקים את ועדת המכרזים, שלא לומר יום לפני אם נוכל.

לירן אבישר בן חורין: עבודת המטה, כל עבודת המטה במשרד התבצעה ומוכנה.

יעקב מרגי: למה אתם לא יכולים יום לפני?

יעקב מרגי: לעשות מכרז מותלה?

יעקב מרגי: אין מושג כזה?

לירן אבישר בן חורין: לא.

לירן אבישר בן חורין: הקרן תפעל על בסיס של יעילות כלכלית.

לירן אבישר בן חורין: החברה שתציע את המחיר הטוב ביותר לפריסה למשק בית, היא החברה שתזכה ואני מזכירה לכם שבזק שלא מתמודדת במכרז הזה.

יבגני סובה: המידע לגבי כדאיות כלכלית, מאיפה אתם מקבלים?

יבגני סובה: יש לכם מחקר משלכם?

יבגני סובה: אתם מקבלים את זה מאותן חברות.

לירן אבישר בן חורין: לא.

לירן אבישר בן חורין: אתה מוציא מכרז.

לירן אבישר בן חורין: מי שנותן את המחיר הטוב ביותר לפריסה למשק בית.

יבגני סובה: לא.

יבגני סובה: אני מדבר על האזורים שהם לא כדאיים מבחינה כלכלית.

לירן אבישר בן חורין: אני מדברת עליהם.

יבגני סובה: איך את במשרד יודעת שזה אזור לא כלכלי?

יבגני סובה: את שוכרת חברה שתעשה את הבדיקה?

יבגני סובה: איך את עושה את זה?

יועז הנדל: הם לא פרסו שם.

יועז הנדל: אם זה היה כדאי, הם היו פורסים שם.

יבגני סובה: אני רוצה להבין.

יבגני סובה: קודם כל, המידע הזה צריך להיות נגיש לציבור ולחברות.

יבגני סובה: אני למשל רוצה לדעת מדוע אתם החלטתם – ואני לא אומר שאתם תסתירו אבל המידע הזה צריך להיות נגיש לכל הציבור – האם אתם החלטתם שאזור רהט הוא כדאי או אזור כפר שמריהו הוא לא כדאי.

לירן אבישר בן חורין: כנראה שלא הסברתי טוב את המודל.

לירן אבישר בן חורין: הכדאיות והחוסר כדאיות לא נקבעת על ידינו.

לירן אבישר בן חורין: היא נקבעת על ידי השוק.

יבגני סובה: זה משהו אמורפי.

יבגני סובה: מה זה שוק?

יעקב מרגי: עולה לה לפרוס איקס, מספר הצרכנים שיש שם והשימוש.

יבגני סובה: אז חברת בזק למשל קובעת את הכדאיות הכלכלית.

יבגני סובה: את למעשה לוקחת מה שנשאר.

לירן אבישר בן חורין: נכון.

יבגני סובה: את לא שחקן כאן.

יבגני סובה: את לא קובעת האם האזור הזה הוא כדאי או לא כדאי.

יעקב מרגי: נכון.

יבגני סובה: יכול להיות שבעוד שנתיים תהיה בנייה מסיבית באזור ויהיה כדאי.

לירן אבישר בן חורין: לקחנו אקראית את ה-20 אחוזים.

לירן אבישר בן חורין: זה המודל.

יבגני סובה: 20 אחוזים, זה לא מעט.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו עוברים שקף.

לירן אבישר בן חורין: לעניין הוט, אותו דבר.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו נפעיל את אותו כלל, שאין חובת פריסה אוניברסלית מאותו טעם.

לירן אבישר בן חורין: הוט לא פורסת היום כי היא יודעת שאם היא פורסת את הסיב הראשון – יש כאן נציגות והם יאמרו בעצמם – היא צריכה לפרוס 100 אחוזים ולכן היא לא נוגעת כי אין לה כדאיות כלכלית.

אוסאמה סעדי: הוט ובזק, יש להן תשתיות באדמה.

אוסאמה סעדי: לכן אתם בונים עליהן.

יועז הנדל: לא.

יועז הנדל: לבזק יש סיבים אופטיים, ל-הוט יש אפס.

אוסאמה סעדי: אבל ל-הוט יש תשתיות.

יועז הנדל: יש לה תשתיות אחרות.

אוסאמה סעדי: תשתיות פיזיות.

יועז הנדל: כן, אבל אחרות.

לירן אבישר בן חורין: הערתך חשובה כי אנחנו מדברים כאן על פריסה של תשתית חדשה.

יבגני סובה: את לא יכולה לבנות על התשתית הקיימת?

לירן אבישר בן חורין: לא.

לירן אבישר בן חורין: אתה צודק.

לירן אבישר בן חורין: זאת פריסת תשתית חדשה.

לירן אבישר בן חורין: היא לא יכולה.

אוסאמה סעדי: בזק כן.

אוסאמה סעדי: לבזק יש.

לירן אבישר בן חורין: בזק פרסה כבר חלק ניכר, כמו שאמרתי באזור ה-60 אחוזים.

יבגני סובה: מי השחקן השלישי?

לירן אבישר בן חורין: פרטנר וסלקום.

יעקב מרגי: הם ידברו.

יעקב מרגי: אתה עוד מעט תיחשף אליהם.

לירן אבישר בן חורין: שאלתם על משך הפריסה.

לירן אבישר בן חורין: זאת סוגיה מאוד משמעותית ומאוד כואבת.

לירן אבישר בן חורין: תסתכלו.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו מניחים - אתם יכולים לראות כאן בגרף – שסיום פריסה מלאה ייקח לנו במודל הנוכחי 10 שנים.

לירן אבישר בן חורין: הכול תלוי בשאלה.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו מאמינים שאנחנו נתקדם מאוד מהר בשנתיים-שלוש הקרובות כשבזק תיכנס לפריסה מהירה.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו נפעיל את הקרן הכי מהר שאפשר והשאלה האמיתית היא כמה כסף יהיה בקרן בשביל לסבסד ולדחוף יותר אזורים כדי לקצראת לוחות הזמנים.

לירן אבישר בן חורין: זו שאלה מאוד מרכזים והשר התייחס אליה.

עידן רול: זו השאלה היחידה.

יעקב מרגי: אדוני, אתה לא היחיד שיש לו שאלות ואתה לא תתפרץ לדיון.

יעקב מרגי: תמתין לסוף הסקירה.

לירן אבישר בן חורין: נעביר שקף כדי שנוכל לסיים את הסקירה ואנשים יוכלו לשאול את השאלות שלהם.

לירן אבישר בן חורין: אני אומר מילה אחת על הדור החמישי ואני אעשה את זה בקצרה.

לירן אבישר בן חורין: אתם יכולים לראות בשקף בצד שמאל את המדינות המובילות בעולם של מהירות סלולרית.

לירן אבישר בן חורין: אתם יכולים לראות את דרום קוריאה מובילה את הרשי חמה, את איחוד האמירויות בראש הרשימה ואתם יכולים לראות בצד ימין – לקחתי לכם דווקא את תחתית הרשימה – שאנחנו בין אנגולה לאקוודור, מקום 86 ברשימה.

לירן אבישר בן חורין: ישראל, אומת הסטרטאפ וכולי, כך אנחנו ממוקמים בעולם.

לירן אבישר בן חורין: רק שנבין על מה אנחנו מדברים כשאנחנו אומרים תשתיות מאותגרות ביותר.

לירן אבישר בן חורין: עוד שקף אחד.

לירן אבישר בן חורין: אני אומרת כאן מה יתרונות הדור החמישי.

לירן אבישר בן חורין: בין היתר מהירות הגלישה.

לירן אבישר בן חורין: סיפור השיהוי, חבר'ה, מה זה השיהוי?

לירן אבישר בן חורין: השיהוי שבתוך מספר שנים ספורות מהיום, יכול להיות שרופא מקליפורניה יוכל לבצע ניתוח בישראל.

לירן אבישר בן חורין: זו המשמעות של אפס שיהוי או שיהוי מינימלי ביותר, כמות השידורים, ההספק ליחידת שטח שהוא קשור לדיון שהתקיים קודם.

לירן אבישר בן חורין: אלה ההבדלים העיקריים בביצועים בין דור ארבע לדור חמש.

אנטאנס שחאדה: סיבים אופטיים הם תנאי הכרחי לדור חמש.

יועז הנדל: כן.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו לא נקבל את הביצועים אם הדברים האלה לא יעבדו במקביל.

לירן אבישר בן חורין: לא נקבל את הביצועים המדוברים.

לירן אבישר בן חורין: כל אנטנה דור חמש צריכה בגב שלה סיב אופטי.

לירן אבישר בן חורין: שימושים בעולם.

לירן אבישר בן חורין: לשם העולם הולך, שם אנחנו לא נמצאים אבל אנחנו מתחילים לראות בעולם שימושים מהסוג הזה של ערים חכמות, בריאות דיגיטלית, כמעט ולא צריך לראות רופא לכל כך הרבה דברים, הרבה בדיקות מתבצעות דיגיטלית ותחשבו כמה כסף זה חוסך למדינה ולמערכת הבריאות, כמה זיהומים זה חוסך וכולי.

לירן אבישר בן חורין: חינוך דיגיטלי.

לירן אבישר בן חורין: חקלאות חכמה.

לירן אבישר בן חורין: אנחנו מדברים כאן על שבבים שמחוברים לפרח שאומרים לחקלאים מתי להשקות אותם.

לירן אבישר בן חורין: זאת המציאות שאנחנו מתגלגלים אליה בעידן החדש.

לירן אבישר בן חורין: תחבורה אוטונומית, בית שמדבר, מקרר שמדבר ואומר מה צריך להביא מהסופר ומתי.

לירן אבישר בן חורין: זה מה שאנחנו נראה בשנים הקרובות.

לירן אבישר בן חורין: כך ישתנה העולם שלנו.

לירן אבישר בן חורין: קוראים לזה אינטרנט אוף טינג וזה מה שנראה שמתרחש עם הכניסה של הדור החמישי בשנים שיבואו אחריו.

לירן אבישר בן חורין: שקף אחרון שיתאר לכם היכן אנחנו עומדים ומה מפת הדרכים הצפויה.

לירן אבישר בן חורין: משרד התקשורת נמצא בעיצומו של מכרז להקצאת תדרים לכניסה של ישראל לדור החמישי.

לירן אבישר בן חורין: אתם יכולים לראות – אמר לכם השר – שב-2 באוגוסט אנחנו צופים לראות את תהליך התיחור מתחיל ואנחנו צופים שבסוף שנת 2020 – בהנחה שלא יהיו לנו הפתעות ומורכבויות נוספות שקשורות לקורונה – אנחנו נקבל זוכים שמתחילים לפרוס אתרי דור חמישי בישראל.

לירן אבישר בן חורין: אלה לוחות הזמנים שאנחנו שואפים אליהם ואנחנו מקווים שהמשרד גם יצליח להזניק את הכלכלה וגם לצמצם בתקופה יחסית את הפערים בסיוע של ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בפתח הדברים אני אומר, ולא אאריך, מספר דברים ואתן רשות דיבור לחברי הכנסת ואחר כך לאורחים שלנו ב-זום.

יעקב מרגי: ראשית, תודה רבה.

יעקב מרגי: זה לא מובן מאליו, אנחנו רצינו זאת וכשביקשתם – נעניתי כי אני חושב שזה הכרחי ואנחנו לא נהיה החסם.

יעקב מרגי: אנחנו לא נהיה החסם העיקרי.

יעקב מרגי: אנחנו כן נעמוד על כך שתהיה נגישות לכלל האוכלוסייה, אנחנו כן נעמוד על כך שהתשתיות יהיו ברמה גבוהה ובסוף בסוף יוקר המחיה.

יעקב מרגי: שלושת הפרמטרים האלה, אני לא מזניח פרמטרים אחרים ונתייחס אליהם, אלה שלושת הרגליים של הרפורמה הזו.

יעקב מרגי: אנחנו מוכנים – ואני חושב שאפשר לומר גם במקרה הזה שיותר מאשר העגל רוצה לינוק, הפרה רוצה להיניק – וועדת הכלכלה עם כל המשאבים האיכותיים שלה נעמוד לטובת הנושא הזה.

יעקב מרגי: כמובן שנעשה זאת בשום שכל ובצורה מאוזנת.

יעקב מרגי: נמצא אתנו עידן רול ב-זום אבל נאפשר לחברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין מאחר והיא צריכה ללכת לדיון אחר.

יעקב מרגי: בדרך כלל אני לא מתחשב אבל במקרה הזה ממילא היא ראשונת הדוברים.

יועז הנדל: אדוני היושב ראש, אני צריך ללכת לדיון אחר.

יועז הנדל: אני מתנצל.

יועז הנדל: נשארת כאן המנכ"לית, אנשי המקצוע ב-זום וגם האוצר כאן לענות על כל השאלות.

יועז הנדל: קודם כל, תודה רבה על הדיון.

יועז הנדל: אנחנו פותחים את הפקקים.

יועז הנדל: אנחנו מקבלים החלטות כי לא רוצים שזה ייתקע עוד עשור.

יועז הנדל: אתם מבינים את החשיבות של הדבר.

יועז הנדל: נשמח לשמוע כל טענה ושאלה - המנכ"לית תרכז את הכול – ולשפר את מה שצריך.

יועז הנדל: אף אחד לא חושב שהוא יודע לייצר מתווים מושלמים אבל עבדו על זה הרבה מאוד זמן כדי לעשות את המקסימום.

יעקב מרגי: אגלה לך סוד.

יעקב מרגי: זה אף פעם לא יוצא מהוועדה כפי שזה נכנס.

יעקב מרגי: אנחנו נעזור להם.

יועז הנדל: אני חושב שהעבודה בוועדה היא מאוד חשובה וההערות הן מאוד חשובות ונשמח לשמוע כל הערה.

יועז הנדל: בסוף, אני חושב שהמטרה של כולם היא משותפת והיא לקדם את מדינת ישראל מבחינת תשתיות מתקדמות, לפתוח את התחרות, לקדם את המשק, לייצר כאן מקומות עבודה ולהציל חיים כי זה גם מציל חיים מעבר לאיכות חיים.

יועז הנדל: תודה רבה לכולם.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: אני מאוד מעריך את זה.

יעקב מרגי: אין ספק שהפריפריה לא הייתה נראית היום ב-2020 כפי שהיא נראית, אם לא היו תשתיות האינטרנט כפי שהן היום ותארו לכם כשזה יהיה יותר חדשני.

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אתחיל מהמשפט האחרון שלך כבוד היושב ראש, מהמקום של הפריפריה.

אימאן ח'טיב יאסין: האמת היא שכל חיי לא הרגשתי שאני בפריפריה עד שהגעתי לביתה ספר למנהיגות חינוכית של קרן מנדל.

אימאן ח'טיב יאסין: חשבתי שאני עוד במרכז יחסית לחברה הערבית ולאפשרויות שעמדו בפני.

אנטאנס שחאדה: היא בהכחשה.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת.

אימאן ח'טיב יאסין: חשבתי כאילו יפיע ונצרת, מרכז העולם.

אימאן ח'טיב יאסין: לא הייתי במקומות אחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: ידעתי שיש הפרש גדול מאוד למשל בין הדרום לבין עוד מקומות נידחים בתוך הפריפריה הגיאוגרפית הישראלית אבל שם ממש פגשתי את המרכז בעוצמתו, לפעמים עוצמתו הדורסנית.

אימאן ח'טיב יאסין: כאן אני רוצה לדבר על הפרויקט הזה בעיני הוא פרויקט מאוד גדול, מאוד נחוץ ומאוד חיוני.

אימאן ח'טיב יאסין: אבל, וה-אבל כאן לצערי הרב הוא גדול מאוד.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא יכולה לדבר על תשתיות ואינטרנט בלי לדבר על הסוגיה הבוערת עכשיו והכול תלוי בכל.

אימאן ח'טיב יאסין: עכשיו, בתקופה הזאת, יש מבחנים לסטודנטים באוניברסיטאות, מבחנים מרחוק.

אימאן ח'טיב יאסין: אני הגשתי בקשה לדיון מהיר ולא התקבלה.

אימאן ח'טיב יאסין: מי שרואה את התבחינים ואת הדרישות ששולחים לסטודנטים לבחינה מרחוק, אומר ריבונו של עולם, מה יעשו סטודנטים שאין להם בכלל תשתיות ואין להם טלפון חכם?

אימאן ח'טיב יאסין: הם רוצים גם מחשב שמשתלטים עליו מרחוק וגם טלפון חכם מאחור שמצלם את כל הסביבה.

אימאן ח'טיב יאסין: לא רק זה.

אימאן ח'טיב יאסין: הכי גרוע מזה, יותר לא אנושי, אסור לצאת לשירותים.

יעקב מרגי: יש לך טוויטר?

אימאן ח'טיב יאסין: יש לי.

יעקב מרגי: תיכנסי ותראי מה צייצתי על המועצה להשכלה גבוהה בסוגיית המבחנים.

יעקב מרגי: אני חושב שהמועצה להשכלה גבוהה לא משרתת את ההשכלה הגבוהה אלא היא חסם ישן וארכאי להתפתחות ההשכלה הגבוהה.

אימאן ח'טיב יאסין: איך שהתנהלו בתקופה של הקורונה, זה רק מצדיק את מה שאתה אומר עכשיו.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר השני זה שיש לך אפשרות לעשות מבחן מרחוק ואם אתה רוצה ציון 100, תבוא לעשות את המבחן מקרוב.

אימאן ח'טיב יאסין: תארו לעצמכם סטודנטים שבונים על כך שיהיה להם ממוצע כדי להמשיך למשל לתואר שני ויש להם עבר או נכשל.

אימאן ח'טיב יאסין: כל זה לכאורה לא קשור אבל זה כן קשור לסוגיה הזאת.

יעקב מרגי: זה לא קשור, אבל את אומרת את זה מדם לבך ולכן אפשרתי לך.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומר לך למה זה קשור.

אימאן ח'טיב יאסין: זה קשור משום שאנחנו נמצא את עצמנו בעוד חמש שנים באותו מקום כשיש את ה-5G באזורים מסוימים ואנחנו עדיין נישאר מאחור.

יעקב מרגי: אני מקווה שלא.

אימאן ח'טיב יאסין: גם אני מקווה שלא אבל המציאות הוכיחה את עצמה וזה מה שקורה עד עכשיו.

אימאן ח'טיב יאסין: לכן אני חושבת שבנוסף לכל החששות הטבעיים שיש לכולנו כאזרחים מה-5G ומההשתלטות של כל הדברים, אבל בכל זאת צריך גם לשים לב לכל הנושאים האחרים.

אימאן ח'טיב יאסין: בזק, כשהיא משתלטת על השוק ויש לה נתח אחד כזה גדול, מרשה לעצמה – וגם אנחנו מאפשרים לה – לבחור בעצמה את האזורים שהיא רוצה להשקיע בהם למרות שאני שיכולה להיות אזרח במדינה וכמו כל אזרח במדינה לשלם את כל מה שצריך לבזק ועדיין לא אזכה לשירות הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: תסלחו לי שאני חייבת ללכת.

אימאן ח'טיב יאסין: סליחה.

יעקב מרגי: תודה.

אנטאנס שחאדה: יש היום כל כך הרבה ישיבות חשובות במקביל.

אנטאנס שחאדה: צריך לארגן את זה.

יעקב מרגי: אי אפשר.

יעקב מרגי: ניסו קודמיי וקודמיך ולא הצליחו.

יעקב מרגי: בסוף האדם עושה את הבחירות שלו.

אנטאנס שחאדה: אדוני היושב ראש, מנכ"לית משרד התקשורת וכל הנוכחים, אתה יודע שבנצרת עדיין יש אזורים שאין בהם קליטה בנייד?

אנטאנס שחאדה: בעוספייה, כשאני יוצא מהכפר שלי יש קטעים שאין תקשורת ושם יש עדיין 3G.

אנטאנס שחאדה: בעוספייה ומסביב, אין4G בישובים הערבים.

אנטאנס שחאדה: יכול להיות שנעבור ל-4G וזה ייקח עוד 10 שנים אבל אז זה לא יהיה רלוונטי כי אנחנו נהיה ב-5G.

אנטאנס שחאדה: לכן תשתיות בישובים הערביים, זאת בעיה שצריך לטפל בה.

אנטאנס שחאדה: זה היסטורי.

אנטאנס שחאדה: אני לא מאשים תקופה מסוימת אלא זה מצטבר.

אנטאנס שחאדה: לדוגמה, מה עשו בכפרים הבלתי מוכרים בנגב.

אנטאנס שחאדה: לפעמים הטכנולוגיה פותרת הרבה דברים.

אנטאנס שחאדה: יש את החשמל הסולרי ויש את ה-WI-FI הנייד וזה פתר שם בעיה של היעדר תקשורת.

אנטאנס שחאדה: בכפרים הבלתי מוכרים אין תקשורת אבל יש 3G ויש אינטרנט למי שיכול.

אנטאנס שחאדה: לכן הטכנולוגיה לפעמים עוזרת לאזרחים גם במקומות בהם יש אפליה והיעדר נגישות.

אנטאנס שחאדה: לכן אני רוצה לבקש ממשרד התקשורת.

אנטאנס שחאדה: הכול בינתיים מעורפל.

אנטאנס שחאדה: ה-20 אחוזים, איזה ישובים.

אנטאנס שחאדה: מניסיון שלנו, אני כמעט בטוח שהישובים הערבים תמיד יהיו בסוף להיכנס לתקשורת החדשה למרות שיש תיאוריות של פחדה עכשיו כי זה מעקב וכאילו אין פרטיות אחרי ה-5G והמדינה רואה הכול או לפחות החברות רואות הכול.

אנטאנס שחאדה: זה יישאר אבל אני מאמין שהטכנולוגיה הזאת היא מצוינת והיא טובה אם מבטיחים את זכויות הפרט ושהמדינה תגן עליו.

אנטאנס שחאדה: אני רוצה תשובות ברורות ממשרד התקשורת כדי שה-20 אחוזים יהיו רק לישובים הערבים ושבעוד 10 שנים יתחברו תמיד יהיה הפער הדיגיטלי והטכנולוגי וזה יעודד שוב הגירה מישובים ערבים, במיוחד מקצועות שצריכים את הטכנולוגיה הזאת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יבגני סובה, בבקשה.

יבגני סובה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יבגני סובה: אני בוודאי מנצל את ההזדמנות שמנכ"לית משרד התקשורת נמצאת כאן ואני אעלה כאן מספר סוגיות קצרות.

יבגני סובה: קודם כל, שאלה של מחיר, זה מה שמעניין אותנו נבחרי הציבור וכל הסוגיה שאתם מנהלים מול החברות, וזה תפקיד המשרד ואת זה אתם צריכים לעשות.

יבגני סובה: כל הדקויות האלה, המספרים והאחוזים, בסופו של דבר לא שלא מעניינים אותנו אבל מעניינים אותנו פחות ויותר חשוב לנו המחיר והשירות.

יבגני סובה: ככל שהשירות טוב ויעיל יותר והמחיר נמוך יותר – תאמיני לי, ואני אומר לך את זה בביטחון מלא - אנחנו נצביע על כל הצעת חוק שבאמת תביא לפתרון.

יבגני סובה: אתם דיברתם על 10 שנים שהמשרד מתעכב בגלל בזק.

יבגני סובה: זה הזכיר לי את מה שנקרא ישראבלוף.

יבגני סובה: סתם דוגמה.

יבגני סובה: לפני הרבה שנים, עת התחילו לעשות ערוצים – ערוצי ספורט למשל- היו לוקחים תוספת מחיר על ערוץ הספורט ואז ראו שאנשים לוקחים את הערוץ הזה בתשלום, אז הוסיפו עוד ערוץ ספורט פלוס.

יבגני סובה: את ליגת האלופות ואת המשחקים הטובים התחילו להעביר לערוצים שהם בתשלום אקסטרה וכך הגענו למצב שיש עוד ועוד ערוצים.

יבגני סובה: אני מדבר כרגע על הטלוויזיה.

יעקב מרגי: ב-90 אחוזים מהערוצים אתה לא משתמש.

יבגני סובה: בדיוק.

יבגני סובה: כאן אני מגיע לנקודה של כדאיות כלכלית.

יבגני סובה: הרבה אנשים אומרים, רגע, בסך הכול ביקשתי אינטרנט פשוט בבית, אני לא רוצה כאן מהירות של 200 מגה.

יבגני סובה: תנסו היום לעשות אינטרנט ב-30 שקלים – לא תמצאו.

יבגני סובה: מנסים למכור לכם 100 מגה, 200 מגה ב-60-50 שקלים לחודש, ללא ספק, ואז בן אדם מבוגר אומר שהוא לא צריך את כל הדברים האלה, הוא רוצה בסך הכול אינטרנט, הוא רוצה לגלוש באתר והוא לא מקבל את השירות המינימלי.

יבגני סובה: אומרים לו, אדוני, אם אתה תהיה תקוע בשירות המינימלי, לא נוכל לפרוס את הסיבים האופטיים בעתיד וכך ישראל לא תתקדם.

יבגני סובה: הסוגיה האחרונה אליה אני רוצה להסב את תשומת לבך, המנכ"לית.

יבגני סובה: שוב, אני קופץ לנושא של הטלוויזיה.

יבגני סובה: חברות הכבלים מציעות חבילות לאנשים מבוגרים.

יבגני סובה: יש מה שנקרא חבילות זהב לגיל הזהב אבל יש הרה אנשים שהם לא דוברי עברית, למשל אם זאת האוכלוסייה הערבית או יוצאי חבר המדינות, ואז מציעים להם חבילה כביכול זולה אבל לא מכניסים את החבילה של הערוצים בשפה הרוסית ואומרים להם שאם הם רוצים חבילה בשפה הרוסית – שלם.

יבגני סובה: לא מתייחסים לנושא של גיל הזהב.

יבגני סובה: אני חושב שזה ניצול ציני של אותם אנשים ששואלים מה הטעם להתחבר לחברת כבלים אם הם לא יקבלו את חבילת הערוצים בשפה שמובנת להם.

יעקב מרגי: זה פרופר נושא צרכני שוועדת המשנה תדון בו.

יבגני סובה: המדינה, משרד התקשורת, אנחנו – אנחנו כרגולטור – יכולים לכפות על חברות הכבלים לא לעשות את הדבר הזה.

יבגני סובה: תאמיני לי שתקבלי גם אהדה ציבורית וגם אותו אדם יקבל את השירותים אותם הוא רוצה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת עידן רול ב-זום.

עידן רול: תודה רבה אדוני היושב ראש.

עידן רול: אני אומר רק מספר דברים ואז אני אפנה שאלה למנכ"לית, ברשותכם.

עידן רול: אין ספק לגבי הנתונים שהוצגו.

עידן רול: הם מוכרים.

עידן רול: ישראל נמצאת במקום מאוד נמוך ב-OECD מבחינת תשתיות תקשורת.

עידן רול: אנחנו מדברים כאן על תשתיות מהירות אבל בפועל במדינת ישראל אין אפילו פריסה מלאה של אינטרנט, שלא לדבר על אינטרנט מהיר.

עידן רול: אין ספק לגבי התועלות של סיבים אופטיים.

עידן רול: אגב, סיבים אופטיים הם גם פלטפורמה ל-5G,לתחנות השידור, כך שאם לא יתווספו סיבים אופטיים, אזור שבו לא יתווספו סיבים אופטיים ימצא את עצמו שוב ב-דיליי מאוד על ה-5G.

עידן רול: יש לי הרבה מה לומר בתחום.

עידן רול: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות דיון על 5G בנפרד כי זה דיון בפני עצמו.

עידן רול: שאלה.

עידן רול: ה-5G זה משהו שאני לומד אותו הרבה.

עידן רול: יש עדיין גוף ידע יחסית מצומצם בעניין ועדיין זו המציאות.

עידן רול: העולם צועד לשם.

עידן רול: זו טכנולוגיה שתאפשר באמת להקפיץ את שוק ה-IOD שהוא הבטחה הרבה מאוד שנים.

עידן רול: אני מגיע משוק ה-IOD בהכשרה שלי.

עידן רול: אנחנו צריכים באמת לאפשר את זה אבל דבר כזה של ה-5G צריך להתבצע עם שיתוף ציבור ועם עבודת מטה מאוד נכונה לגבי איפה פרוסים ואיך פורסים.

עידן רול: אני כבר רואה בטלוויזיה פרסומות של פרטנר ל-5G .

יעקב מרגי: אנחנו התייחסנו ל-5G כי ידעתי שאי אפשר לדבר על פריסות וטכנולוגיות בלי לדון בזה.

יעקב מרגי: נגענו בטעימה אבל אין ספק שצריך לא עוד דיון אלא יום עיון בנושא הזה ואני מאמין שיהיה לנו דיון מנוסף בוועדה.

עידן רול: אני רק אומר כאן שהשיווק של חברות הסלולר את 5G כבר התחיל ואני תוהה, כנציג ציבור, איפה אנחנו מבחינת שיתוף ציבור, עבודה על סייבר כשיש כאן סוגיות סייבר מאוד רציניות.

עידן רול: לגבי משרד התקשורת.

עידן רול: המצגת, יש בה המון חומר שיווקי אבל בסופו של דבר בעיני הנקודה הכי חשובה לא מנומקת בה וזאת הנקודה של איך לא משאירים מאחור חלקים שלמים במדינה.

עידן רול: אני מבקש להבין, לגבי אותם 20 אחוזים שיופרשו מהקרן, נגיד אותם 90 מיליון שקלים שאמורים לכסות לדברי המנכ"לית את הדלתא, לכמה שטח פריסה זה מספיק בשנה.

עידן רול: הנתון המרכזי שאומרת תוך כמה זמן הקרן הזאת תצליח להשלים את שאר החלקים מאוד מאוד מעורפל.

עידן רול: 0.5 אחוז מהרווחים, לא אומר לי כלום.

עידן רול: אני לא יודע כמה זה אומר בתחנות.

יבגני סובה: מהרווחים או מהמחזור?

יעקב מרגי: מהמחזור.

יעקב מרגי: מההכנסות.

יעקב מרגי: נמצאים אתנו ב-זום אורחים חשובים ורציניים.

יעקב מרגי: כולם רוצים לשאול שאלות.

יעקב מרגי: נתחיל עם ליאור ורונה.

ליאור ורונה: שלום כבוד היושב ראש, אני יושב ראש פורום החברות הסלולריות.

יעקב מרגי: מסר חד ובקצרה.

ליאור ורונה: אני לא רוצה לשאול שאלה אלא להבהיר כמה עובדות ונתונים לגבי הגברים שנאמרו.

ליאור ורונה: האם אני יכול?

יעקב מרגי: כן.

ליאור ורונה: אם כן, כמה דברים.

ליאור ורונה: אני מאוד מתחבר, כבוד היושב ראש וכבוד המנכ"לית, לדברים שנאמרו והחזון שנאמר על ידי השר, על ידי המנכ"לית ועל ידי כבוד היושב ראש.

ליאור ורונה: המדינה הזאת, כדי להתקדם, צריכה תשתית סלולרית.

ליאור ורונה: כשאנחנו מדברים על תשתית סלולרית מדובר באנטנות סלולריות.

ליאור ורונה: כל הדברים שאתם מדברים עליהם, בלי תשתית חזקה, פרוסה בכל רחבי ישראל – אין אפשרות לקיים את הדברים האלה.

ליאור ורונה: המצב של החברות הסלולריות היום, ושל מדינת ישראל מבחינת תשתית, הוא מצב קשה.

ליאור ורונה: צריך להבין שיש שחיקה הולכת וגוברת בנושא של הקמת אנטנות.

ליאור ורונה: מצד אחד התרחבות עירונית, שינויי מתאר שנעשים, החלטות שרירותיות של רשויות מקומיות שמורידות אתרים.

ליאור ורונה: ניתנה כאן דוגמה על עוספייה.

ליאור ורונה: אני אישית הייתי אצל ראש העירייה לפני כמה שנים וניסיתי לשכנע אותו להקים אתר.

ליאור ורונה: הוא אמר לי שאין בעיה אבל שאקים אותו בדלית אל כרמל או בחיפה.

ליאור ורונה: צריך להבין שכדי שתהיה קליטה, פריסה של סלולרי עם נתינה מיטבית לתושבים, כלומר, קליטה איכותית במינימום קרינה, צריך לשים את האתרים בתוך הישוב ולא בערים אחרות, אתרים שעומדים בפיקוח של המשרד להגנת הסביבה ובהנחיות משרד הבריאות.

ליאור ורונה: אני יכול לומר לכם שכך אנחנו פועלים.

ליאור ורונה: אני אומר שהרשת הסלולרית היא הרשת הבטוחה ביותר בעולם, בטח במדינת ישראל.

ליאור ורונה: כדי להקים תשתית סלולרית, אתה צריך לתת שני היתרי בטיחות למשרד להגנת הסביבה.

ליאור ורונה: לא עברת – לא קיבלת.

ליאור ורונה: יש לך בדיקות תקופתיות להפעלת מתקני שידור.

ליאור ורונה: סף החשיפה הוא מהמחמירים בעולם.

ליאור ורונה: גם השקיפות.

ליאור ורונה: כל האתרים הסלולריים, בן אדם נכנס לאתר של המשרד להגנת הסביבה, רושם כתובת ורואה את כל האתרים מסביבו.

ליאור ורונה: שקיפות של החברות.

ליאור ורונה: החברות בישראל שקופות בהקמת אתרים.

ליאור ורונה: בנוסף, ניטור רציף של המשרד להגנת הסביבה על כל אנטנה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: המסר הועבר.

ליאור ורונה: אני מסיים אדוני.

ליאור ורונה: חצי דקה.

ליאור ורונה: הוועדה שאדוני עומד בראשה, לפני שנתיים, למרות אזהרות שלנו, הביאה תקנות שעוצרות את החברות מאפשרות להקים מתקני גישה.

ליאור ורונה: כל חברה יכולה להקים גג 10 מתקנים, ואני מדבר על הדורות הקיימים.

ליאור ורונה: כשיש שחיקה, אנחנו לא יכולים להשלים את המכסה כדי לתת שירותים.

ליאור ורונה: הנושא של הרגולציה חייב כאן להשתנות וחייבים להתייחס לתשתית הסלולרית כאל תשתית לאומית.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: צביקה גוטליב, בבקשה.

צביקה גוטליב: שלום לכם.

צביקה גוטליב: אני מאיגוד המפיקים לקולנוע וטלוויזיה.

צביקה גוטליב: אני רוצה לברך גם את השר יועז הנדל על הצעדים שהוא עשה למען התעשייה מאז שהוא נכנס וגם את יושב ראש הוועדה מרגי על שיתוף הפעולה ועל העזרה בנושא של מיסוי.

צביקה גוטליב: היוזמה הזו בתשתיות אינטרנט היא מאוד חשובה ואנחנו מברכים עליה אבל חשוב לנו להבהיר שיש לה השלכות לגבי פרנסה של אלפי אנשים וחשוב לקחת את זה לתשומת לבכם.

יעקב מרגי: תסביר איך ולמה.

צביקה גוטליב: אלפי אנשים שעובדים בתעשיית היצירה המקורית במדינת ישראל.

צביקה גוטליב: אני מסביר.

צביקה גוטליב: היצירה המקורית במדינת ישראל נתמכת פעמים רבות בעזרת הרגולציה.

צביקה גוטליב: הוט ו-יס שהן כפופות לרגולציה, מחויבות להשקיע איקס כספים, איקס אחוזים מההכנסות שלהם ביצירה מקורית.

צביקה גוטליב: מה שקורה זה שכשיש סיבים וטכנולוגיה חדשה, כל ספקי התוכן, ביניהם פרטנר וסלקום שהוזכרו כאן, מעבירים את התכנים שלהם באמצעות האינטרנט ולא כפופים לרגולציה.

צביקה גוטליב: המשמעות היא שיש הרבה פחות כסף שמוקע ביצירה מקורית.

צביקה גוטליב: יש הרבה פחות אנשים שמתפרנסים מזה, יש הרבה פחות סדרות, יש הרבה פחות תכנים.

צביקה גוטליב: היום, כשאנחנו מדברים על משבר הקורונה, יש אלפי אנשים שלא יכולים להתפרנס בגלל שבשנה האחרונה חברת יס איבדה 25 אחוזים מההכנסות שלה ויש ירידה משמעותית בהשקעה ביצירה מקורית.

צביקה גוטליב: גם יס עושה איזשהו תהליך של מעבר של הלקוחות שלה לאינטרנט, במקום שזה יבוא באמצעות הלוויין.

צביקה גוטליב: הם עוברים לאינטרנט שכמובן מבחינתם זו החלטה לגיטימית כלכלית אבל בפועל הפגיעה בתעשייה היא פגיעה.

יעקב מרגי: עוד זווית אחת.

יעקב מרגי: תודה רבה ששמת לנו עוד זווית אחת בדיון הזה.

יעקב מרגי: אין ספק שצריך להתייחס אליה.

צביקה גוטליב: עוד מילה ברשותך.

צביקה גוטליב: אני אומר שזה כמו לצורך העניין לעודד בסופרמרקט שימוש בקופות עצמיות אלקטרוניות ולפטר את כל הקופאים.

צביקה גוטליב: בסופו של דבר המדינה תצטרך לדאוג להם ולטפל בהם וצריך לתת לזה מענה.

צביקה גוטליב: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רם סידיס, מרכז השלטון המקומי.

רם סידיס: בוקר טוב לכולם.

רם סידיס: אדוני היושב ראש, התקופה הזו היא תקופה מאתגרת, היא תקופה שבה למעשה אתה נפגש כאן עם מספר אירועים – אם זה הפיגור בפריסה שכבר דיברנו על זה רבות, אם אלה הצרכים של הקורונה - שבתקופה האחרונה הדגישו גם את הפערים בין הפריפריה החברתית והגיאוגרפית לבין המרכז, וכמובן חוק ההסדרים שמגיע בימים הקרובים שלמעשה מביא אתו מהפכה דיגיטלית.

רם סידיס: כבר חזרו כל המכובדים וציינו עד כמה למעשה המהפכה הדיגיטלית בנויה על עמוד השדרה של התקשורת הפיזית ואני שב ומציין גם את הדאגה שלנו כמרכז השלטון המקומי עם הקרן שמוקמת.

רם סידיס: דעתי ודעתנו היא שאם הקרן באמת תכסה את עצמה, נכון שקודם כל משרד האוצר יכניס את היד לכיס ויוציא את הכסף מכל הטעמים שכבר צוינו.

רם סידיס: מעבר לזה, אנחנו באמת לא יודעים מה יהיה הקצב של כניסת הכסף לקרן ובטח לא מה הכסף של ההוצאה ושל ההשקעה.

רם סידיס: כפי שאנחנו מכירים קרנות שכבר הוקמו בעבר, התיאוריה הרבה פעמים נראית ורודה ונכונה, אלא שהמעשה לצערי לפעמים מבושש בכלל להגיע ובטח שהוא נמתח לאור שנים.

רם סידיס: ושוב, הפריפריה כאן תהיה פריפריה שתיפגע.

יעקב מרגי: סוגיית הפריפריה, שמנו אותה ונשים אותה בדיונים.

יעקב מרגי: מרכז השלטון המקומי הוא ציר מרכזי בכל המהפכה הזו ואנחנו מצפים מכם שאת כל הבירוקרטיה שמשיתים עליכם, שתנסו אתם, לפחות אתם, ואני סומך עליכם ויודע את היכולות שלכם, גם עם רשויות שלא משתפות פעולה ולא יכולות, כדי שלא יאמר שמרכז השלטון המקומי תוקע את זה.

רם סידיס: בדיוק בנקודה הזאת אבקש לסיים.

רם סידיס: אני יודע שהזמן קצר, אדוני היושב ראש.

רם סידיס: אנחנו מעוניינים, רוצים וחשוב שאנחנו נהיה שותפים לתהליכים האלה מן הטעם הפשוט שאנחנו נוכל לעזור.

רם סידיס: כולנו רוצים שהתוצאה גם תהיה זהה ולכן אנחנו כאן מושיטים את היד וכל צורך שיעלה, אנחנו נמצאים על מנת לקדם את התוכנית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: רונן רגב.

רונן רגב כביר: שלום.

רונן רגב כביר: אמון הציבור.

רונן רגב כביר: קודם כל, מילה מקדימה.

רונן רגב כביר: טוב לראות את ועדת הכלכלה של הכנסת שוב מתפקדת ומפקחת על תפקוד הממשלה בנושאים כל כך חשובים.

יעקב מרגי: איפה היית בחודש האחרון?

יעקב מרגי: אנחנו כבר חודש עובדים.

רונן רגב כביר: חיכינו לכם שנה וחצי.

יעקב מרגי: נכון.

יעקב מרגי: צודק.

רונן רגב כביר: לגופו של עניין.

רונן רגב כביר: כיום באמת לא צריך להסביר כמה שירות האינטרנט המהיר הוא חיוני למשקי הבית, למעסיקים, לעובדים.

רונן רגב כביר: מצד שני, משרד התקשורת בעצמו מסביר שלאורך שני עשורים הוא לא מצליח להביא פריסה מלאה של תשתיות, פס רחב, רציניות ואיכותיות לכלל הישובים ובאופן תחרותי וזה במצב שיש חובה מפורשת לשירות אוניברסלי לשתי חברות התשתית הגדולות.

רונן רגב כביר: כאן, במתווה הנוכחי, משרד התקשורת בעצם קובע שעל התשתית העתידית שלנו אין בכלל חובת אוניברסליות על אף חברה.

רונן רגב כביר: המשרד כאילו לוקח על עצמו את האחריות שיהיה שירות אוניברסלי.

רונן רגב כביר: אפשר להבין את הלוגיקה שלהם אבל זה צעד מאוד מסוכן, במיוחד מצד משרד עם רקורד של הקלות בלתי פוסקות ודרישות אוניברסליות שכן קיימות.

רונן רגב כביר: אני רוצה לציין שבשנים האחרונות במשרד היה למשל ניסיון להשלמת פריסה של רשת פס רחב, אמצעים אלחוטיים שמורידים מאוד את עלויות הפריסה במייל האחרון.

רונן רגב כביר: לעמדתנו זאת גישה לגיטימית כל עוד זה לא פוגע באיכות השירות לצרכנים בפריפריה ולא יוצר סיכוני סביבה.

רונן רגב כביר: אגב, חשוב לומר שהטכנולוגיות האלה יכולות להיות רלוונטיות גם בתחום הסיבים האופטיים ואני חושב שהם צריכים לקבל התייחסות.

רונן רגב כביר: אני רוצה לסכם ולומר שכדי שהמתווה שהמשרד מציע יתקיים ויצליח, יש שני תנאים קריטיים.

רונן רגב כביר: האחד, שהמשרד יגבש תוכנית רב שנתית ברורה ומפורטת, עם יעדים חצי שנתיים כשהוא מחויב לדווח לוועדת הכלכלה לפחות כל חצי שנה על ההתקדמות.

יעקב מרגי: אתה רוצה להקדים את הדיונים?

יעקב מרגי: אתה רוצה לפתוח עכשיו את דיוני חוק ההסדרים?

רונן רגב כביר: לא.

רונן רגב כביר: אני פשוט רוצה שלא נגיע בעוד שנה ובעוד שנתיים לאותו דבר.

יעקב מרגי: אני מזמין אותך להשתתף בדיונים על חוק ההסדרים.

רונן רגב כביר: אני אשמח.

רונן רגב כביר: דבר אחרון.

רונן רגב כביר: חייבת להיות שקיפות מלאה לציבור על התוכנית ועל ההתקדמות שלה.

רונן רגב כביר: אין שום סיבה שהמשרד לא יקבע חובת דיווח לחברות התשתית ויאפשר לציבור לדעת בכל כתובת מה המהירות המקסימלית כיום ומה תאריך היעד לשדרוג התשתית באותו מקום.

יעקב מרגי: תודה רבה לך.

יעקב מרגי: דני בן שמחון.

דני בן שמחון: שלום.

דני בן שמחון: תודה רבה.

דני בן שמחון: אני מחברת סיקלוק, חברה ישראלית כחול לבן.

דני בן שמחון: אנחנו מייצרים כאן בישראל, יושבים בפתח תקווה.

דני בן שמחון: אנחנו מתעסקים בטכנולוגיה שנקראת גלים מילימטרים.

דני בן שמחון: הטכנולוגיה הזאת מיושמת ב-45 מדינות בעולם והיא מאפשרת הארכה של סיבים אופטיים באמצעי אלחוטי שאיננו דור חמישי.

דני בן שמחון: מה ההבדל בין דור חמישי לגלים מילימטריים.

דני בן שמחון: דור חמישי משדר באספקט פי 20 מאשר גלים מילימטריים ולכן מחייב בדיקה שנתית של המשרד להגנת הסביבה.

דני בן שמחון: הוא לא עומד בתנאים של חוק הקרינה הבלתי מייננת של המשרד להגנת הסביבה.

דני בן שמחון: לעומת זאת, טכנולוגיית גלים מילימטריים שמיושמת ב-45 מדינות בעולם ומיוצרת כאן בישראל עובדת וקיבלה פטור מהמשרד להגנת הסביבה.

דני בן שמחון: יש כאן בדיון נציג מהישוב טל-אל שבו מותקנת כרגע הטכנולוגיה הזאת בניסוי והיא הוכיחה שהיא נותנת פתרון אמיתי ל-20 אחוזים מהתושבים עליהם דיבר חבר הכנסת המכובד.

יעקב מרגי: השאלה אם היא נותנת מענה בביצועים זהים.

דני בן שמחון: בביצועים זהים.

דני בן שמחון: גם לי בבית יש את זה ואני גר בצמוד קרקע.

דני בן שמחון: שלא תתבלבלו, חברים יקרים, לאף חברת תקשורת בישראל אין כיום תוכנית סדורה להביא סיבים אופטיים בצמודי קרקע.

דני בן שמחון: יש בישראל 540,000 צמודי קרקע.

דני בן שמחון: תארו לעצמכם כמה משפחות.

דני בן שמחון: רוב צמודי הקרקע נמצאים באזורי הפריפריה.

דני בן שמחון: ביישוב טל-אל בהרחבה ג' של הישוב, יש ניסוי מוצלח שעובד כבר יותר משנה ואפשר לתת במה לשמוליק שגר בישוב ואצלו בבית זה מותקן והוא יספר לכם איך זה מאפשר לאנשים לעבוד מרחוק.

דני בן שמחון: גלים מילימטריים, מאריך סיבים אופטיים, קרינה אפסית עם פטור של המשרד להגנת הסביבה וזה כל מה שמתקינים בבית.

דני בן שמחון: אתם רואים את הקופסה הקטנה הזאת?

דני בן שמחון: תוצרת ישראל, מיוצר כאן במגדל העמק.

דני בן שמחון: איך עושים שחברות רבות יעשו את זה.

דני בן שמחון: יש שימוע פתוח של משרד התקשורת שטרם הסתיים כדי להכניס חברות נוספות לפריסת תשתית.

דני בן שמחון: לא צריך לאנוס את החברות לפרוס תשתית.

דני בן שמחון: צריך להעמיד תחרות.

דני בן שמחון: הוזכר כאן שדור חמישי פעיל בארצות הברית ובעוד מדינות.

דני בן שמחון: בארצות הברית, לסבר את האוזן, יש רישיון פריסת תשתית ל-2,750 חברות.

דני בן שמחון: באנגליה יש ל-200 חברות.

דני בן שמחון: בצ'כיה, אוכלוסייה כמו בישראל, יש ל-100 חברות רישיון פריסת תשתית.

דני בן שמחון: לא גובים מהן אגרה על כך שהן רוצות לפרוס תשתית אלא נותנים להן תמריצים.

דני בן שמחון: הם עושים שימוש בטכנולוגיה הזאת ומעמידים תחרות בדיוק במקומות שלחברות הגדולות קשה, כואב, יקר או כל תירוץ אחר כך שהן לא מביאות שירות, כמו הישוב טל-אל וכמו הישובים הבדואים בנגב.

יעקב מרגי: אתה יודע מה הבעיה?

יעקב מרגי: אם תתחיל לנאום בצורה מילימטרית כמו הרשת של, הטכנולוגיה שלך, נהיה יותר יעילים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: איתמר אביטן, בבקשה.

איתמר אביטן: שלום.

איתמר אביטן: ועדה נכבדת, אנחנו מייצגים את כל עובדי הטלוויזיה והקולנוע במדינת ישראל.

איתמר אביטן: אני אחזור מעט על דבריו של איגוד המפיקים למרות שהם מייצגים את המעסיקים ואנחנו מייצגים את העובדים.

איתמר אביטן: מה שכרגע מנסה משרד התקשורת לעשות זה לחסל את טכנולוגיית הלוויין והכבלים, על בסיסם מעבירות הוט ו-יס את שידורי הטלוויזיה שלהם.

איתמר אביטן: מהכנסות החברות האלה אנחנו מקבלים שמונה אחוזים עבור הפקות מקומיות.

איתמר אביטן: בעצם הטכנולוגיה ושיפורה מחסלת את הטכנולוגיות האלה.

איתמר אביטן: משרד התקשורת כבר שנים רבות מסרב לדבר על העברת וידאו – אודיו ויז'ואל – על גבי האינטרנט כי אין אינטרנט במדינת ישראל ואי אפשר להעביר וידאו במדינת ישראל.

איתמר אביטן: מבחינת משרד התקשורת אי אפשר להעביר למרות שזה כבר קורה.

איתמר אביטן: יש נטפליקס, אם משרד התקשורת לא שמע.

איתמר אביטן: יש את פרטנר וסלקום, אם משרד התקשורת לא שמע.

איתמר אביטן: כולם כבר מעבירים את השידורים שלהם על גבי האינטרנט.

איתמר אביטן: יס העבירה כבר 20 אחוזים מהמנויים שלה לשדר על גבי האינטרנט.

יעקב מרגי: מה אתה רוצה?

איתמר אביטן: אני רוצה בסופו של דבר שאם הדבר הזה עולה ורוצים לשפר את האינטרנט במדינת ישראל, לקבוע שגם שידורים על גבי האינטרנט מחויבים בהשקעה בהפקות מקור ציוניות, ישראליות, בעברית.

איתמר אביטן: דיברו כאן על ציונות.

איתמר אביטן: אני אומר לך כבוד יושב ראש הוועדה, בשביל גרפיקאי לא צריך פס רחב.

איתמר אביטן: גם 50 מגה מספיקים לו.

איתמר אביטן: 80 עד 85 אחוזים מתעבורת האינטרנט – את זה לא אמרו לכם בוועדה – זה וידאו.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אתה עוד תשתתף אתנו בדיונים בחוק ההסדרים ונראה איך אנחנו מנסים לרבע את המעגל.

יעקב מרגי: החשש שלך מוצדק ואני לא מזלזל בו.

יעקב מרגי: זה חשוב להכניס לדיונים האלה גם את משרד התרבות ואת משרד האוצר.

יעקב מרגי: נראה איך אנחנו מרבעים את המעגל.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: שלומי אנג'י.

שלומי אנגי: שלום רב לכולם.

שלומי אנגי: אני סמנכ"ל טכנולוגיות בחברת נוקיה בישראל.

שלומי אנגי: למי שלא יודע, נוקיה לא מייצרת טלפונים אלא נוקיה אחראית על כמחצית מהתקשורת הלאומית והבין-לאומית של מדינת ישראל, האינטרנט שדובר עליו רבות, גם בתחומים של סיבים, גם בתחומים של סלולר וכולי.

שלומי אנגי: אני רוצה לומר שני דברים כאשר האחד הוא בנושא הסיבים והשני קצר יותר, בנושא ה-5G.

שלומי אנגי: בנושא הסיבים.

שלומי אנגי: אפשר לקחת כדוגמה את איסלנד.

שלומי אנגי: ממשלת אירלנד למשל פתחה בפרויקט לאומי.

שלומי אנגי: היא בחרה בנו להתקין תשתית של סיבים אופטיים ל-540,000 בתי אב.

שלומי אנגי: שם זה הוגדר כפרויקט לאומי.

שלומי אנגי: בארץ אפשר לתרגם את זה בצורה אולי מעט שונה, להשתמש בחברה – לדוגמה, כמו חברת IBC, ששליש מהאחזקות שלה שייכות בסופו של דבר למדינה דרך חברת חשמל – ובאמצעותה להאיץ את הפריסה ולהגיע גם למקומות שהם לא כדאיים כלכלית אבל להתייחס לזה כאל פרויקט לאומי כולל אולי תקציבים.

שלומי אנגי: נקודה נוספת.

שלומי אנגי: המטרה של סיב, בניגוד למה שאולי חושבים, היא דווקא ריבוי משתמשים.

שלומי אנגי: זאת אומרת, כשאתה יושב בבית ובחדר הסמוך ושב ילד ומשחק ובחדר השני הילדה משחקת ואשתך ואתה עובדים במקביל, אתם צריכים את ריבוי המשתמשים במקביל.

שלומי אנגי: זאת אומרת שבסופו של דבר אנחנו צריכים את הסיב, בפרט בימים אלה של קורונה בהם אנחנו יושבים יותר בבית.

שלומי אנגי: נקודה שלישית חשובה מאוד.

שלומי אנגי: אסור להתייחס לפריפריה רק בצורה גיאוגרפית.

שלומי אנגי: אימא שלי גרה בבת ים בבניין בן חמש קומות ואין לה סיב ולא יהיה לה סיב בשנים הקרובות כי זה לא כלכלי לפרוס סיב בבניין בן חמש קומות.

שלומי אנגי: ההתייחסות לפריפריה בנושא הסיבים צריכה להיות לפי מידת ריבוי הבנייה ולא לפי גיאוגרפיה.

שלומי אנגי: זה בסדר גמור להגיע לגבולות, גם אני בעד זה, אבל חייבים להתייחס לפריפריה שבתוך המרכז.

שלומי אנגי: זה מאוד מאוד חשוב.

שלומי אנגי: נקודה אחרונה בהקשר הזה.

יעקב מרגי: רציתי לענות לך אבל אני בוחר להתאפק.

יעקב מרגי: היה שר שטעה וחשב שהמציאות שלו היא תכלית הכול ואמר על העוני משהו.

יעקב מרגי: אמר משהו על רעב.

יעקב מרגי: צאו מהבועה שלכם.

יעקב מרגי: יש עוד אנשים.

יעקב מרגי: המדינה הזו, לאורכה ולרוחבה, כוללת את כל אזרחי ישראל וזה צריך לקבל ביטוי.

שלומי אנגי: אני מסכים לחלוטין.

יעקב מרגי: זה לא מה ששמעתי ממך.

שלומי אנגי: אני רוצה להבהיר.

יעקב מרגי: אמרת תעזבו את ההתייחסות הגיאוגרפית.

יעקב מרגי: תקשיב, ההבדל ביני לבינך הוא שאני יודע לרדת לרזולוציות גם של בת ים במבנה של ארבה קומות, ברמת גן, בתל אביב, אבל מה לעשות, אני קשוב גם לאלה שגרים בירוחם.

שלומי אנגי: בוודאי.

יעקב מרגי: או לאלה שגרים בפצאל.

שלומי אנגי: אדוני, אנחנו רואים את הנושא עין בעין.

יעקב מרגי: אבל כנראה לא התבטאת כך.

שלומי אנגי: יכול להיות.

שלומי אנגי: אני מתנצל.

שלומי אנגי: אני רוצה להבהיר את המשפט הזה.

שלומי אנגי: אני חושב שבהגדרת הפריפריה צריך להתייחס גם למבנים שנמצאים במרכז שהם נמוכים.

שלומי אנגי: בוודאי.

יעקב מרגי: בוודאי.

יעקב מרגי: יש פריפריה לא רק גיאוגרפית.

יעקב מרגי: זה מה שרצית לומר.

שלומי אנגי: כן.

שלומי אנגי: אנחנו אומרים אותו הדבר.

שלומי אנגי: דבר אחרון חשוב מאוד.

שלומי אנגי: דיברת אדוני היושב ראש בהתחלה על הנושא של 5G וציינת שאתם אולי תקדישו לכך יום עיון שלם בנושא.

שלומי אנגי: קודם כל, אני רוצה להעמיד את עצמי לרשותכם, אם תרצו שאני אבוא ואסביר - יש לי ניסיון והצוות המקצועי של משרד התקשורת יוכל להעיד על כך - לא לדבר על טכנולוגיה אלא מה זה עושה לך, לי ולנו כאזרחים, מה זה טוב למדינה ואני אביא הרבה מאוד דוגמאות מהעולם לרבות הדוגמאות שהשר הנדל נתן קודם לכן.

שלומי אנגי: אני חייב למחות על דבריו של מר בן שמחון שעשה השוואה ל-5G ולקרינה.

שלומי אנגי: עם כל הכבוד, הגלים המילימטריים יכולים להיות סוג של טכנולוגיה משלימה לסיבים אופטיים, זה בסדר, ונא לא להתייחס אליהם כמחליף בשום צורה שהיא.

יעקב מרגי: התשובה שהוא נתן לי לא נכונה?

יעקב מרגי: שאלתי אם הוא מגיע בטכנולוגיה מילימטרית לאותם ביצועים.

שלומי אנגי: הביצועים דומים אם אתה מנסה להשוות לסיב אופטי.

שלומי אנגי: זאת טכנולוגיה שהיא לא ניידת, אז היא לא מאפשרת לקבל שירות תוך כדי תנועה כמו שהסלולר 5G ייתן.

שלומי אנגי: בנוסף לכך, 5G – לא כדי שקצב הגלישה עבורנו כמשתמשים פרטיים יעלה – נועד לשרת את רם סידיס בעיר החכמה שלו ונועד לשרת את המפעלים החכמים ונועד להעצים את העצמאות של התעשייה הישראלית.

יעקב מרגי: מכובדי, זו התחלה, זו טעימה ותודה רבה.

יעקב מרגי: אביאל קרמזיאן, בבקשה.

אביאל קרמזיאן: שלום כבוד יושב ראש הוועדה.

אביאל קרמזיאן: חברים.

אביאל קרמזיאן: חשוב לי לומר שיש חובת חיבור ולא חובת פריסה שהמשרד לצערי לא התייחס אליו וזה עניין של המיפוי של הפריסה.

אביאל קרמזיאן: חובה לדבר גם על חובת חיבור ולא רק על חובת פריסה שלצערי המשרד לא התייחס לכך ויש פערים משמעותיים.

אביאל קרמזיאן: על אף המאמצים הרבים מצד חברות התקשורת לגבי השיווק בנושא, לצערי פורסם לאחרונה שרק 161,000 מחוברים בפועל למרות שיש גישה למאות אלפי אזרחים במדינה.

אביאל קרמזיאן: דבר שני, מבחינת המיפוי.

אביאל קרמזיאן: לצערי שלשום רק חברת IBC, חברת אן-לימיטד פרסמה באתר שלה הנגשה של המידע על פריסה לא לפי כתובת אלא יש גם מיפוי.

אביאל קרמזיאן: לצערי המשרד לא לוקח אחריות על כך.

אביאל קרמזיאן: בניגוד לנתונים שהוצגו כאן לפיהם המשרד להגנת הסביבה כן פרסם את הנתונים על אנטנות סלולריות, לצערנו לגבי פריסה של הסיבים האופטיים אין מידע רשמי ונגיש בנושא הזה.

אביאל קרמזיאן: דיברנו כאן על נושא של העלאה.

אביאל קרמזיאן: לצערנו רק חברת IBC נתנה העלאה סימטרית ולאחרונה גם היא הפסיקה אותה, כנראה לאור משבר הקורונה.

אביאל קרמזיאן: אין אף חברה שנותנת סימטרי והכל יחסי בהורדה ובערוץ העלאה.

אביאל קרמזיאן: גם חברת בזק שלאחרונה פורסם שהיא תשדרג את מהירות ההורדה בטכנולוגיה של 35B למהירות של 200 מגה, תאפשר ככל הנראה רק 5 מגה בהעלאה וזה משהו שגם צריך התייחסות של המשרד.

אביאל קרמזיאן: לעניין של תשתית קיימת של הוט, לצערנו המשרד לא מאפשר לצרכנים פרטיים להשתמש במודם פרטי מה שמשית כיום עלות נוספת של כ-20 שקלים לחודש עבור כל צרכן, מה שקיים כיום ללקוחות בזק והנושא לא ברור.

אביאל קרמזיאן: אני אשמח להתייחסות בעניין הזה.

יעקב מרגי: אני חושב שכל הסוגיה של הוט צריכה להיבדק לעומק בוועדת המשנה שתקום לנושא צרכנות.

יעקב מרגי: יותר קשה היום לפענח את צורת ההתחשבנות עם הוט מאשר את עמלות הבנקים.

אביאל קרמזיאן: אני מסכים.

אביאל קרמזיאן: גם הוט לא פטורה מחובת הפריסה של הסיבים האופטיים.

יעקב מרגי: תודה שהסכמת אתי.

יעקב מרגי: שמוליק יוסוב.

שמוליק יוסוב: אני מוביל שיפור תשתיות ביישוב פריפריאלי שקוראים לו טל-אל שקודם התייחסו אליו.

יעקב מרגי: אתה חושב שכולם יודעים היכן נמצא טל-אל?

שמוליק יוסוב: ישוב בגליל ליד עכו.

שמוליק יוסוב: ישוב שמונה כ-300 בתי אב.

שמוליק יוסוב: לא הודיתי לך כבוד היושב ראש, חבר הכנסת מרגי, וגם לשר הנדל על ההתייחסות לנושאים הכול כך חשובים האלה.

שמוליק יוסוב: גם תודה לכל המכובדים שנמצאים כאן.

שמוליק יוסוב: התייחסו להרבה מאוד נקודות חשובות.

שמוליק יוסוב: התייחסו גם לנושא של קורונה, ואכן במיוחד בתקופה האחרונה אנחנו רואים כמה חשוב חיבור אינטרנט טוב, אם זה חינוך ולמידה מרחוק דרך זום, אם זו עבודה מרחוק הכוללת חיבור, פגישות עבודה שכוללות שיתוף וידאו, ועסקים שמתנהלים בתוך ישובים פריפריאליים.

שמוליק יוסוב: אצלנו בישוב יש כמה עסקים שמנסים להתנהל והם מסתמכים על תשתיות האינטרנט על מנת לקיים את העסק.

שמוליק יוסוב: אנחנו בישוב שבויים של חברת בזק.

שמוליק יוסוב: אין תשתית של הוט בישוב.

שמוליק יוסוב: אני יכול לומר שבמהלך השנים האחרונות אנחנו מאוד מתאמצים לקדם את הנושא.

שמוליק יוסוב: אנשים גולשים במהירויות של 15 מגה ופחות, מהירויות מאוד נמוכות.

שמוליק יוסוב: לאנשים יש שישה ויותר צרכני אינטרנט בבית ולא ניתן לקיים שום דבר כזה במהירויות כל כך נמוכות.

שמוליק יוסוב: עוד נקודה חשובה שצוינה כבר קודם.

שמוליק יוסוב: משרד התקשורת כבר הבין שתשתית אינטרנט שהיא על גבי סלולר לא נותנת פתרון אמיתי ולכן ביוני 2018 נתן משרד התקשורת, אחרי פגישה - בה נכחתי, נכח גם מימון שמילה והיה ושר התקשורת דאז איוב קרא – נתן אישור מיוחד לביצוע ניסוי בטכנולוגיית גלים מילימטריים.

שמוליק יוסוב: באוקטובר 2018 התחלנו את הניסוי בישוב עם שישה נסיינים, אני אחד מהנסיינים האלה.

שמוליק יוסוב: הניסוי ממשיך גם היום בהצלחה יתרה ומתקיים כבר שנתיים.

שמוליק יוסוב: המערכת נבדקה בעומסים ובתנאי מזג אוויר קשים כמו סופות גשמים למשל בחורף, ואף במצבי קיצון אלה המערכת הראתה יציבות יפה ולא נצפתה ירידה במהירויות של 200 מגה דאון לוד ו-100 מגה אפ לוד.

שמוליק יוסוב: אנחנו מתרשמים שהטמעה נכונה של הטכנולוגיה הזאת יכולה בהחלט לתת מענה אמיתי לבעיות הקיימות.

שמוליק יוסוב: תודה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אחרון הדוברים ב-זום, הרן.

הרן לבאות: אני מצוות העבודה מטעם IBC.

הרן לבאות: מאז החלפת הבעלות ב-IBC – בעצם זו חברת תשתית הסיבים היחידה שפועלת במבנה שהוא רק חברה לפריסת תשתית סיבים.

הרן לבאות: היא לא מוכרת ללקוחות קצה, היא מוכרת לחברת תשתית פרופר שמוכרת את התשתיות שהיא פורסת לספקי אינטרנט אחרים.

הרן לבאות: בחברה, רק בשנה האחרונה, הושקעו מעל 750 מיליון שקלים שכולם הולכים לפריסה.

הרן לבאות: החברה התחילה לפרוס בקצב של 10,000 לקוחות בחודש והיום היא פורסת מעל 20,000 ועד סוף השנה אנחנו מקווים להאיץ את הפריסה ולפרוס מעל 30,000 לקוחות בחודש.

הרן לבאות: אני אומר את זה כי כשהראו כאן את הסטטיסטיקה,2018 היא באמת שנה קשה אבל היא פחות רלוונטית למצב הנוכחי.

הרן לבאות: גם בלי התערבות בכלל אני מאמין – על פי תוכניות הפריסה של IBC בלבד, וגם פרטנר פורסת בקצב מואץ - שהיינו מגיעים למעל 45 אחוזים מהשוק ב-2022 ואז יהיו מעל 50 אחוזים.

הרן לבאות: אני חושב שבמקרה הזה התחרות גם הייתה מכניסה גם את בזק וגם את הוט, בלי התערבות ממשלתית.

הרן לבאות: אני רוצה להאיר את עיניכם.

הרן לבאות: המתווה הזה בסופו של דבר, כמו שאתם אומרים, מדבר על הפריפריה ועל המקומות בהם כנראה יקר מאוד לפרוס, לא כלכלי והוא בעצם מכניס פעם ראשונה לוק התקשורת את המדינה בתקציב לפריסה.

הרן לבאות: זה לא משנה אם זה במס מהחברות או לא.

הרן לבאות: בסופו של דבר זה תקציב.

הרן לבאות: אם אתה משית מס חובה, זה אירוע תקציבי ולא משנה אם הוא מצד ההכנסה או מצד ההוצאה.

הרן לבאות: באירוע תקציבי כזה, במצב הנוכחי, כמו שאני מבקש שתשימו לב כשהמתווה יגיע אליכם, בסופו של דבר מי שקובע את היקף התקציב שייקבע, זאת לא המדינה אלא זאת בעצם חברת בזק כי אם חברת בזק תפרוס רק 70 אחוזים, אז לפרוס 30 אחוזים תוך 10 שנים, אני מניח שהמס שנקבע לא יספיק.

הרן לבאות: עשינו מודלים בחברה ואנחנו יכולים להראות לכם, לחברי הוועדה המכובדים.

יעקב מרגי: אנחנו ניכנס לזה בדיונים.

הרן לבאות: לפרוס את ה-30 אחוזים הנוספים, זה לא יקרה ב-10 שנים.

הרן לבאות: לכן אנחנו סבורים שכאן הריבון צריך לקבוע והוא צריך לקבוע מינימום.

הרן לבאות: עלינו יש חובה של פריסה בפריפריה ביחס של אחד לאחד.

הרן לבאות: יכול להיות שצריך לשקול גם לשים יחס כזה גם על החברות האחרות שפורסות תשתיות על מנת להגיע ולתמרץ פריסה בפריפריה.

הרן לבאות: אנחנו בכל מקרה נמשיך לפרוס ונאיץ את הפריסה.

הרן לבאות: אנחנו ממתינים למכרזים הללו.

הרן לבאות: אני עבדתי בשירות הציבורי מעל 15 שנים ויודע שמכרזים זה עסק ארוך שלא קורה מחר בבוקר אלא לוקח הרבה מאוד זמן.

הרן לבאות: אם רוצים שכבר בשנה הבאה יהיו מכרזים בהם יתמודדו החברות, בתוכן IBC, ויפרסו בישובים לאורך הגבולות – המכרז צריך להיות כתוב עד סוף השנה ולהיות מפורסם כדי לקבל הערות מאתנו, שהוועדה תכיר אותו כי יש ממונה על כל המכרזים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יורם הכהן, אחרון הדוברים.

יעקב מרגי: אחר כך משרד האוצר ואחריו המנכ"לית.

יורם הכהן: תודה רבה אדוני.

יורם הכהן: אני מנכ"ל איגוד האינטרנט הישראלי.

יורם הכהן: אנחנו מנהלים שתי תשתיות מרכזיות באינטרנט הישראלי, את מתחם של אריאל בישראל וגם את מחלף האינטרנט הישראלי שהוא רלוונטי מאוד לדיון הזה.

יורם הכהן: אני רוצה להעלות מספר נקודות בקצרה.

יורם הכהן: על הדבר הראשון דובר ואני חושב שזה משהו שהוועדה צריכה לדרוש אותו וזאת יצירה של מפה עדכנית ומתעדכנת כל הזמן של פריסת תשתיות הסיבים במדינת ישראל.

יורם הכהן: איגוד האינטרנט מנסה להשיג את המידע הזה ממשרד התקשורת.

יורם הכהן: יכול להיות שהמידע הזה לא קיים במשרד התקשורת היום אבל כדי להבין האם המדיניות הציבורית עובדת ולאן פורסים ומתי, הציבור צריך לקבל תמונה ברורה של פריסת הסיבים וזה דבר שצריך כל הזמן להתעדכן.

יורם הכהן: אני חושב שזה משהו שצריך להיכנס כדרישה רגולטורית שלכם בעניין הזה.

יבגני סובה: האזורים, לא את המקום הספציפי.

יורם הכהן: אני רוצה לשאול את משרד התקשורת, ואני מברך את המנכ"לית החדשה על כניסתה לתפקיד, האם המשרד בחן את החלופה.

יורם הכהן: במצגת שלה נאמר שחובת הפריסה אוניברסלית בנחושת וגם בכבלים ממשיכה לחול על החברות האלה, על הוט ובזק.

יורם הכהן: האם המשרד שקל לוותר על חובת האוניברסליות בנחושת ולהחליף אותה בחובת האוניברסליות בסיבים?

יורם הכהן: יכול להיות – ולמיטב ידיעתי זה המודל שבמדינות אחרות עושים – שההחלפה, יכולת ההחלפה של נחושת בסיבים מתמרצת את הגופים האלה לעבוד ויכול להיות שהמודל יהיה הרבה יותר מהיר לתמרץ את הגופים האלה לפרוס אוניברסלי.

יורם הכהן: הדבר השלישי שאני רוצה להעיר עליו הוא לגבי המודל הכלכלי של קרן התשתיות.

יורם הכהן: פריסה של תשתיות זה דבר מאוד מאוד יקר ולא נראה כרגע, לפי המספרים עליהם מדובר, שהמספרים האלה מתכנסים למצב שבזמן הקרוב לעין באמת ייפרסו תשתיות לכל מיני מקומות.

יורם הכהן: לכן יכול מאוד להיות שיתייחסו לזה כאל איזשהו אלמנט מימוני ושהמדינה תוציא מהכיס עכשיו, מתקציב המדינה, את אותה פריסה לפריפריה כדי שכל אזרחי מדינת ישראל ותושביה יקבלו באופן מהיר את הזכות לקבל אינטרנט מהיר.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: משרד האוצר.

עמרי בן חורין: אגף, התקציבים, משרד האוצר.

עמרי בן חורין: תודה על הדיון.

יעקב מרגי: קודם תסביר למה נבהלת כשאמרנו מימון ביניים.

עמרי בן חורין: אדוני, ניגע בכל.

עמרי בן חורין: רציתי דווקא להתחיל עם משהו שאמרת בהתחלה, שאתה מקווה שלא נהיה הרכבת הקלה ונראה מי ינצח, משרד התחבורה או משרד התקשורת בשחרור הפקקים.

יעקב מרגי: אתם בכל מקרה תפריעו לשניהם.

עמרי בן חורין: אנחנו מנסים להיות שוויוניים לכל המשרדים.

עמרי בן חורין: בהקשר הזה, אני חושב שדווקא בנקודת הרכבת הקלה, כאן קבור הכלב וזאת הסיבה גם שמשרד התקשורת ינצח את משרד התחבורה בהקשר הזה.

עמרי בן חורין: את הרכבת הקלה לא בונה חברה פרטית, לא בונות חברות פרטיות ושוק התקשורת הוא שוק פרטי.

עמרי בן חורין: זה לא קשור לתחרות.

עמרי בן חורין: זה שוק פרטי וטוב שהוא כך וזה היתרון שלו.

יעקב מרגי: יתקיים דיון מיוחד על נת"ע ועל הרכבת.

עמרי בן חורין: שאלו כאן למה אין חדירה ויש כל מיני סיבות- כסף.

עמרי בן חורין: לא.

עמרי בן חורין: בזק לא פורסת.

עמרי בן חורין: לבזק אין כסף?

עמרי בן חורין: בזק הרוויחה בשנה שעברה מיליארד שקלים.

עמרי בן חורין: בזק לא יודעת לפרוס?

עמרי בן חורין: היא חברה מצוינת.

יעקב מרגי: היא לא רוצה לממן אותך.

עמרי בן חורין: היא לא צריכה לממן אותי.

עמרי בן חורין: זו חברה פרטית.

עמרי בן חורין: היא פורסת תשתיות ומקבלת כסף.

יעקב מרגי: היא תעשה את זה כפי שהיא רוצה.

עמרי בן חורין: הכול בסדר.

עמרי בן חורין: היא פרסה תשתיות בבניינים ולא בשביל הכיף שלה אלא היא פרסה כי היא חושבת שיום אחד היא תעשה את זה.

עמרי בן חורין: היא לא עושה את זה היום כי מה האלטרנטיבה שלך?

עמרי בן חורין: אתה לא יכול לעבור באמת למקום אחר.

עמרי בן חורין: למה שהיא תשים כסף כדי לשדרג את התשתית שלה כשאתה לא יכול לעבור למישהו אחר?

עמרי בן חורין: מה זה נותן לה?

עמרי בן חורין: חבר הכנסת סובה, לגבי מה שאמרת על הכסף – היא לא יכולה לעשות מזה יותר כסף היום.

עמרי בן חורין: אני לא אומר איזו חברה, אבל אם תסתכל היום במחירים, יש תשתיות יותר טובות מתשתית בזק שנמכרות במחירים יותר זולים.

עמרי בן חורין: אני יכול להראות לך.

עמרי בן חורין: במחירים הרבה יותר זולים.

עמרי בן חורין: 90-80 שקלים.

עמרי בן חורין: לכן היא גם לא יכולה לעשות מזה ערך.

עמרי בן חורין: הדבר השני.

עמרי בן חורין: אם לקוחות עוברים לתשתית אחרת, היא צריכה לשדרג כדי שלא יעברו אבל גם זה לא קורה.

עמרי בן חורין: זה קורה בקצב יחסית איטי.

עמרי בן חורין: אתה שואל אם לחברות אחרות אין כסף?

עמרי בן חורין: נאמר כאן על IBC, גייסה 400 מיליון, השקיעה 700 מיליון, פורסת 30,000-20,000 משקי בית, יש כסף.

עמרי בן חורין: מישהו רואה בזה כדאיות כלכלית – פורסים.

עמרי בן חורין: נכון, זה לוקח קצת זמן אבל זה קורה.

עמרי בן חורין: הדבר הנוסף הוא - ואני חושב שהמנכ"לית אמרה בצורה מאוד ברורה וזה לא דבר של מה בכך – שיש כאן שינוי קונספציה.

עמרי בן חורין: לומר, תקשיבו, חובת פריסה אוניברסלית – לא עובד ולא עבד.

עמרי בן חורין: זה לא עובד לפי כל הבחינות שאנחנו עשינו.

עמרי בן חורין: זה לא כדאי כלכלית להתחיל לפרוס עכשיו לכל הארץ.

יעקב מרגי: בישיבה הראשונה אני מנומס וזו ישיבת לימוד.

יעקב מרגי: הגישה לא מקובלת.

יעקב מרגי: אתה הריבון, אתה המדינה.

יעקב מרגי: ברירת המחדל היא שהמדינה עושה משהו אוניברסלי.

יעקב מרגי: אנחנו התרגלנו שאנחנו משיתים את זה על הגופים העסקים ועל עמותות.

יעקב מרגי: עם כל הכבוד, אם מדברים על אוניברסלי, זו חובתה של המדינה.

יעקב מרגי: אני אומר לך שאם לא היינו במצב כלכלי כזה ולא היה משבר הקורונה – הנה, אני אומר את זה למנכ"לית בשידור חי – הייתי אומר לה שהיא תביא את זה לחוק ההסדרים ואנחנו נגרור את המדינה שאת ה-20 אחוזים היא קודם כן תשית אותם על עצמה ותגבה באיזו דרך שהיא רוצה.

יעקב מרגי: היא תעשה את זה קודם.

יעקב מרגי: אני אקבל את ה-20 אחוזים.

יעקב מרגי: אנחנו באמת רוצים לחלץ את האדמה מהבוץ.

יעקב מרגי: הגישה – אני לא רוצה להגיד לך מתנשאת – קצת מנותקת מציאות.

יעקב מרגי: תחשוב שברירת המחדל, אין לי שום הצדקה מוסרית לתבוע מגוף עסקי לבוא ולממן אותי ויעשה לי.

יעקב מרגי: יש משאב של המדינה שאתה נותן – תגבה ממנה תמלוגים, תגבה ממנה מס, אבל לא יתכן שאני אגבה מהחברות את המסים, אני אטיל עליהם את כל הרגולציה ואני אומר להם גם שידאגו ל-20 אחוזים.

עמרי בן חורין: אתה לא עושה את זה.

עמרי בן חורין: אדוני היושב ראש, זה לא המודל.

יעקב מרגי: זה מה שנשמע מהדברים שלך.

עמרי בן חורין: אולי לא הסברתי את עצמי טוב.

עמרי בן חורין: ראשית, זה מודל שמקובל בהרבה מדינות בעולם ולא המצאנו את הגלגל בנקודה הזאת.

עמרי בן חורין: לא קמנו יום אחד ואמרנו 20 אחוזים.

עמרי בן חורין: זה מה שמקובל בהרבה מדינות.

עמרי בן חורין: השוק מסבסד.

אנטאנס שחאדה: בעולם מקובל להשאיר 20 אחוזים?

עמרי בן חורין: בעולם אין חובת פריסה אוניברסלית על סיבים.

עמרי בן חורין: באף מדינה.

עמרי בן חורין: אין מדינה אחת בעולם שיש לה חובת פריסה על סיבים.

יבגני סובה: אולי נהיה המדינה הראשונה בעולם שתאפשר את זה.

עמרי בן חורין: אני מניח שנדבר על זה יותר לעומק, אבל הפריסה בין אזורי התמרוץ מתחיל בדיוק כמו שתתחיל הפריסה באזורים של בזק, החל משנה הבאה, לא כי אי אפשר לעשות את זה השנה אלא כי בסוף צריך לחוקק חוק.

עמרי בן חורין: זה יקרה.

יעקב מרגי: אני אשאל אותך שאלה.

יעקב מרגי: את הרי תלווה אותנו כאן בכל הליך החקיקה.

עמרי בן חורין: אני מקווה מאוד.

יעקב מרגי: אנחנו קצרים בזמן.

יעקב מרגי: אני רוצה לתת למנכ"לית להתייחס.

יעקב מרגי: עלו כאן חששות והחשש המרכזי, שמענו אותו מכולם, שמודל התמרוץ לא יעבוד ושההיטל הזה של החברות לא יספיק.

יעקב מרגי: אני מתרשם שכוחות השוק יעשו את שלהם וברגע שיצאו המכרזים תהיה מוטיבציה, אפילו פחות מ-10 שנים אבל באותה נשימה אני מתרשם – ואין לי שום ודאות – שהפריפריה, הן החברתית והן הגיאוגרפית, תחובר הן על ידי הקרן בזמן סביר ואולי למרות הקרן.

יעקב מרגי: אני לא מכיר את המודל, אנחנו ניכנס לזה אבל המבחן יהיה – ואני אומר זאת גם למנכ"לית וגם לך – אם אנחנו ניווכח ונשתכנע שמודלי התמרוץ של החברות יהיו משכנעים ומפתים.

יעקב מרגי: במידה והם לא, אנחנו ניתקע כאן.

עמרי בן חורין: אני מקבל את זה.

יעקב מרגי: אתם לא יכולים לזרוק הכול על משרד התקשורת.

עמרי בן חורין: לא.

עמרי בן חורין: גם שר התקשורת אמר שזאת המדיניות שלו והוא רוצה שבאותם אזורי תמרוץ של הקרן, יהיה איזשהו תעדוף למקומות פחות כדאיים כלכלית מתוך סך המקומות, בדיוק מהשיקולים שאתה ציינת.

עמרי בן חורין: לכן זה גם בא לידי ביטוי במדיניות וגם בהצעה שאנחנו נביא כן יש שיקול דעת לאן להכווין את זה.

יבגני סובה: הוויכוח הזה, אם מישהו היה רוצה לנצל את הוויכוח הזה לצרכים פופוליסטיים, היה תוקף אותך בדיוק על הגישה של הפקידים.

יבגני סובה: זאת הגישה שלך.

יבגני סובה: מה שאומר יושב ראש הוועדה, הוא מדבר על הרעיון.

יבגני סובה: אתה מדבר נכון מבחינתך כפקיד במשרד האוצר, פקיד בכיר, וזו החשיבה שלך, שהתחרות תביא לפריסה וזה בסדר.

יבגני סובה: זה כמו לבנות כביש וכאשר מדינה בונה כביש עם שני נתיבים, אתה צריך לחשוב בעוד 20 שנים בכביש הזה ייסעו יותר אנשים ולכן תבנה מראש ארבעה נתיבים.

עמרי בן חורין: אני מסכים אתך.

יעקב מרגי: אנחנו מקדימים את הדיון.

עמרי בן חורין: אולי אנחנו לא מגדירים את זה טוב.

עמרי בן חורין: מה שאתה אומר, זה בדיוק מה שאנחנו חושבים.

עמרי בן חורין: אם היינו חושבים רק לפרוס סיבים, לא היינו מגיעים לכאן.

עמרי בן חורין: נאמר כאן על ידי אחד הדוברים שבסוף בזק, עם איבוד לקוחות, הייתה פורסת.

עמרי בן חורין: היא הייתה מתחילה.

עמרי בן חורין: לכמה?

עמרי בן חורין: לכמה שהיה כדאי לה, בין אם החובה הייתה 100 או 80 או 90.

עמרי בן חורין: בסוף היא הייתה עושה כמה שבא לה.

יבגני סובה: חשוב גם התהליך.

עמרי בן חורין: חשובה הנקודה הסופית כי בסוף היא לא הייתה מגיעה ל-100 אחוזים והמתווה הזה אומר, בניגוד להסדרה הקיימת שאולי מדברת על 100 אחוזים אבל היא לא יכולה להביא אותה בפועל, המתווה הזה אומר, כן, אנחנו רוצים להביא ל-100 אחוזים.

עמרי בן חורין: בניגוד למה שקיים היום, לא רק בסיסמה ובכותרת ובניירות אלא בפועל.

יעקב מרגי: המנכ"לית.

לירן אבישר בן חורין: אני לא אוכל לענות על הכול.

לירן אבישר בן חורין: אני אתייחס רק למסר המרכזי ואני אעשה אתה קצר.

לירן אבישר בן חורין: עלו כאן הרבה דברים אבל אני אתייחס לכאב הבטן המרכזי שלנו שהוא שאלת הפריפריה והמרכז.

לירן אבישר בן חורין: קודם כל, אני לא יודעת אם אתם מקשיבים לשר אבל השר מהיום שהוא נכנס, זה הדבר המרכזי שהוא מדבר עליו.

לירן אבישר בן חורין: המתווה הזה נועד לפרוס 00 אחוזים ישראל.

לירן אבישר בן חורין: אני יכולה להיות אחראית מולכם כפקידה שברגע שוועדת הכלכלה תוציא אותנו לדרך, אנחנו נעבוד בצורה הכי יעילה והכי מהירה שאנחנו יודעים כדי לעשות את מה שהתחייבנו עליו.

לירן אבישר בן חורין: אני אומר לכם עוד שני דברים.

לירן אבישר בן חורין: אזור סטטיסטי הוא אזור שלם.

לירן אבישר בן חורין: בזק או כל חברה אחרת שזכתה, היא לא יכולה להחליט שבמגדל העמק היא תפרוס רק את הבניינים הגבוהים ותשאיר את צמודי הקרקע.

לירן אבישר בן חורין: היא תפרוס את כל מגדל העמק.

לירן אבישר בן חורין: בתוך המתווה – וזה יבוא לפתחכם – לשר יש סמכות מסוימת לגבי אחוזים ממשקי הבית לקבוע עדיפויות לפי פערים סוציו-אקונומיים, לפי ריחוק גיאוגרפי, קריטריונים כאלה שיבטיחו שלא נשאיר בסוף את אלה שתמיד נשארים בסוף מסיבות של כדאיות כלכלית, וזאת תכלית המתווה.

לירן אבישר בן חורין: שם יהיה לכם מרחב להיכנס בו ולשר מתווה להיכנס בו כדי להבטיח שכך יהיה.

לירן אבישר בן חורין: אני אסיים בדברים האלה.

לירן אבישר בן חורין: חבר הכנסת מרגי, אנחנו נצטרך את שיתוף הפעולה שלכם כדי להיכנס ולצאת מהוועדה וכדי לצאת לדרך.

יעקב מרגי: אני חושב שהניסיון שלך ידע לשים לנו את זריקת ההרגעה בנקודת השין ואני חושב שאמרת דבר חשוב.

יעקב מרגי: זה מרחב הגמישות.

יעקב מרגי: שיקול הדעת בסוף יהיה עד כמה מהר אנחנו מניעים את התהליך ושהוא אוניברסלי.

יעקב מרגי: אנחנו מדינה ולא עסק כלכלי.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: הוועדה מציינת בחיוב את היערכות שר התקשורת, מנכ"לית משרד התקשורת ואנשי המשרד לקידום פריסת תשתיות התקשורת בישראל.

יעקב מרגי: הוועדה רשמה לפניה את הודעת שר התקשורת כי יפעל להקמת צוות משימה ייעודי של משרדי הממשלה בפיקוח הכנסת.

יעקב מרגי: אתם יודעים, כשאומרים פיקוח הכנסת, זו ועדת הכלכלה.

יעקב מרגי: שלא יקפצו על זה ועדות אחרות.

יעקב מרגי: הצוות יזהה חסמים לפריסה בתקופת הקורונה באזורים מרוחקים, אזורים בהם מתגוררות אוכלוסיות מודרות טכנולוגיה, ויפעל להסרת כל החסמים.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד התקשורת להביא לידיעת הציבור, מרכז השלטון המקומי והחברות שבתחום התקשורת, לשתף אותן בכל מה שמציעים בחזון ובתוכנית בכך שניתן יהיה לשבח את התוכניות ולקצר את לוחות הזמנים.

יעקב מרגי: חברי הוועדה הביאו חשש רב בכל הנוגע להתארכות משך זמן פריסת תשתית הסיבים האופטיים בישובים בהם הכדאיות והמודל הכלכלי שהוצג נמוכה, על אף המימון של הקרן, ובסופו של דבר יגרום לאי השלמת הפריסה האוניברסלית.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת ממשרד התקשורת לגבש תוכניות עם יעדים ברורים ומפורטים בכל הנוגע לפריסת התשתיות, לרבות חובת דיווח חצי שנתית בוועדת הכלכלה בצירוף מפה מעודכנת.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד האוצר להעמיד רשת ביטחון, ככל שלא יצלח או ככל שלא ניתן יהיה להסתפק בהכנסה של הקרן ולהשלים את הפריסה האוניברסלית באזורי הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת להודות לנעם בוטוש, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, על המסמך המקיף.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: הישיבה נעולה.