הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 23, פרוטוקול מספר 10, 2020-07-14 12:34

עודד פורר: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר היום והוא סקירת הרשות לקידום מעמד האישה ודיווח על יישום סעיף 6ג1 לחוק שיווי זכויות האישה.

עודד פורר: אני מקדם בברכה את חברי הכנסת וגם את הגב' אווה מדז'יבוז'.

עודד פורר: אני מעביר את רשות הדיבור אלייך ובפתיחה אני אציין שהדיווח האחרון היה ממש מזמן, ב-21.12.2015.

עודד פורר: הייתה תכנית עבודה שהוצגה במרס 2018 כאן בוועדה.

עודד פורר: הבמה שלך.

אווה מדז'יבוז': תודה רבה.

אווה מדז'יבוז': אני אתחיל בברכות הדדיות.

אווה מדז'יבוז': ברכות לתפקיד.

אווה מדז'יבוז': הזדמנות להגיד תודה לעאידה, עבדנו בשיתוף פעולה.

אווה מדז'יבוז': לי היה כיף ואני מקווה שגם לך קצת.

עאידה תומא סלימאן: כן.

אווה מדז'יבוז': הרשות לקידום מעמד האישה, יחד איתי נמצאות פה ענבל חן מאירי היועצת שלי ואושרה פרידמן הסגנית שלי ושתיהן תעזורנה לי בהצגת המצגת.

אווה מדז'יבוז': בגלל שזו בעצם הוועדה הראשונה איתך ושאלת אותי באיזו שהיא ישיבה כשאמרתי לך שזה לא כל כך בתחום האחריות או שאושרה אמרה שזה לא כל כך בתחום האחריות, אמרת ובצדק 'אוקיי, אז מה הם תחומי האחריות של הרשות', אז דווקא התחלנו קצת במבנה של הרשות.

אווה מדז'יבוז': הרשות כרגע מונה סך הכל 12 אנשים יחד איתי.

אווה מדז'יבוז': לצערי הרב רוב התפקידים שם הם תפקידי אמון שבתחומי המזכירות אבל אני הפכתי אותם לתפקידים מקצועיים כי אין דרך אחרת להתמודד.

אווה מדז'יבוז': יש לנו כרגע גם שני תפקידים שלא מאוישים, אחד הוא כלכלן שהוא אחד מהתפקידים המקצועיים ברשות שבגלל כל ענייני התקציב מעוכב כ רגע, ומשהו טכני של מישהו שעבר למשרד הרווחה אבל התקן שלו נמצא אצלי – לא אלאה אתכם בפרטים – שחייבים לטפל גם בסיפור הזה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו פועלים מתוקף חוק הרשות לקידום מעמד האישה, ואחד מהדברים שלעניות דעתי חייבים לעשות באופן מיידי זה לשנות את השם.

אווה מדז'יבוז': אני רוצה להתייחס דווקא לדיון שלכם אתמול, שגם נגעתם בזה כשנגעתם בנושא של חופשת לידה לגברים, אמרתם ואני מתחברת לכל מילה שנאמרה שם, שאין פה עניין של גברים או נשים, יש פה עניין של שוויון מגדרי, של שוויון הזדמנויות, של נקודת מוצא זהה לגברים ונשים.

אווה מדז'יבוז': אני כאישה לא רוצה שיקדמו אותי, אני רוצה שיתנו לי הזדמנות זהה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו ניקח את זה משם.

אווה מדז'יבוז': יש החלטת ממשלה שמחליפה את שם הרשות לרשות לקידום שוויון מגדרי, אני חייבת להגיד לכם שכשאני מייצגת את ישראל באו"ם וב-OECD, אנחנו המדינה האחרונה שנשארה בעולם עם השם 'הרשות לקידום מעמד האישה'.

אווה מדז'יבוז': שנה וחצי אין ממשלה, העניין הזה לא קודם - --

עודד פורר: את מציעה שזה לא יהיה חוק הרשות לקידום מעמד האישה אלא חוק הרשות לשוויון מגדרי?

אווה מדז'יבוז': בוודאי.

אווה מדז'יבוז': יש את זה כבר בהחלטת ממשלה בנושא הזה, רק צריך ליישם את זה.

אווה מדז'יבוז': יש כבר גם הצעת חוק שאושרה על ידי היועץ המשפטי לממשלה - - -

עודד פורר: הצעת חוק ממשלתית?

אווה מדז'יבוז': כן.

אווה מדז'יבוז': הנקודה היא, אני אציף את זה, זה שאני הכנסתי בדברי ההסבר לחוק שברגע שזה הופך להיות הרשות לשוויון מגדרי, גם כל הנושא הלהט"בי נכנס תחת שם, הטיפול.

עאידה תומא סלימאן: בעצם אותו שינוי שעברה הוועדה פה.

עודד פורר: לא, הוועדה הוסיפה.

עודד פורר: הוועדה לא הביאה במקום.

יוראי להב-הרצנו: כשאווה אומרת מגדרי היא מדברת על טרנסים?

יוראי להב-הרצנו: איך הגדרת - - -

אווה מדז'יבוז': על הכל.

עודד פורר: על הכל.

עודד פורר: מגדר זה איך אתה מגדיר את עצמך.

עודד פורר: מה ההגדרה.

עודד פורר: כל אחד - - -

אווה מדז'יבוז': כרגע חוק הרשות לקידום מעמד האישה אומר בעצם מקור סמכות, אני יכולה לטפל בקהילה הלהט"בית, בלסביות ובטרנסג'נדריות.

אווה מדז'יבוז': היו אישה – יהיו אישה.

אווה מדז'יבוז': בהומואים למשל אני לא יכולה לטפל כי מקור הסמכות לא ניתן לי בחוק הרשות לקידום מעמד האישה.

אווה מדז'יבוז': ברגע שזה הופך להיות הרשות לשוויון מגדרי, כל הקהילה הלהט"בית על כל הטיה שהיא, נכנסת תחת ההגדרה.

עאידה תומא סלימאן: אבל למה להוריד 'מעמד האישה' אני לא מבינה.

אווה מדז'יבוז': תראי, בעולם אין כבר קידום מעמד האישה.

עאידה תומא סלימאן: מה אכפת לי מהעולם?

עודד פורר: בסדר, בואו, זה לא הדיון.

עודד פורר: הלאה.

אווה מדז'יבוז': אז כרגע הרשות לקידום מעמד האישה, אני אגיד את זה בריש גלי דווקא כמי שעומדת בראשה, הוא לא חוק שמאפשר לה שיניים.

אווה מדז'יבוז': לא מדובר ברגולטור, לא בגוף שיכול להטיל סנקציות במידה ודברים לא מתקיימים, זה יותר גוף שצריך לטפל בנושא של מודעות, של העלאת מודעות ותכלול פעולות כאלה ואחרות.

אווה מדז'יבוז': נתנו פה סקירה של הסעיפים בגדול.

אווה מדז'יבוז': גיבוש תכניות, לעודד ולתאם פעילות, לטייב מעקב ובקרה, לפעול להעמקת המודעות, קידום הצעות.

אווה מדז'יבוז': דברים שהם די פרווה.

אווה מדז'יבוז': זאת אומרת אחד מהדברים שאנחנו כ ן רוצים לנסות לעשות זה להכניס יותר שיניים לפעילות ש ל הרשות ולסמכויות שלה.

אווה מדז'יבוז': מקור סמכות נוסף שבעצם הרשות פועלת מהתוקף שלו זה החלטות ממשלה.

אווה מדז'יבוז': יש לנו החלטת ממשלה 3229 בנושא של הטרדות מיניות שבסוף התמקדו בבניית תכנית לאומית למניעת הטרדות מיניות במרחב ה עבודה, שהייתה ועדה, הוגשו המלצות ואנחנו מחכים לתקציב ליישום ההמלצות.

אווה מדז'יבוז': יש לנו את הוועדה בנושא של קו פתוח בנושא הדרת נשים שגם זה בטיפול.

אווה מדז'יבוז': בוא ניתן כותרת על: כל הדברים מיושמים, הם תקועים בשלב התקציב.

אווה מדז'יבוז': אין כמעט נושאים שאין להם תכנית או מענה להחלטת ממשלה או סעיף בחוק, והם לא נעצרו בשלב התקציב.

אווה מדז'יבוז': שנה וחצי אין תקציב.

אווה מדז'יבוז': אני לא צריכה לספר לכם את זה.

אווה מדז'יבוז': וכרגע אנחנו מחכים לראות האם יהיה תקציב, דו שנתי וכולי.

אווה מדז'יבוז': יש לנו את העניין של החלטת ממשלה בנושא של בחינה מגדרית של תקציב המדינה.

אווה מדז'יבוז': שוב, הנושא הזה טופל, לא היה תקציב מאז.

אווה מדז'יבוז': אז בשנים האחרונות אין לנו את היכולת להתייחס, גם בתקציב הקרוב ונתייחס יותר בפירוט, אנחנו אימצנו את ההחלטה של ה-OECD, לעשות את התקציב המגדרי, אחת מתוך 17 המדינות של ה-OECD.

אווה מדז'יבוז': נגיע לזה גם בהמשך.

אווה מדז'יבוז': יש לנו להטמיע את הנושא של חשיבה מגדרית, אחד מהנושאים הכי חשובים בעיני, להפוך כל משרד ממשלתי בעצם העבודה שלו עם החשיבה המגדרית, נבנה מדריך לחשיבה מגדרית, עשינו את זה בליווי חברת דלויט, נבחרו כנסים, ספקים, הכל, עכשיו פשוט צריך להתחיל את ההטמעה, חיכינו שיהיו מנכ"לים למשרדי הממשלה ועכשיו אנחנו מחכים לכסף שיאפשר את יישום התכנית.

אווה מדז'יבוז': אני יורדת לרזולוציות של דברים שנעשו בהמשך לתכנית העבודה שבזמנו הוצגה לעאידה בשנת 2018 ומתוקף החלטות הממשלה והחוק.

אווה מדז'יבוז': אני אעביר את רשות הדיבור לענבר ואחרי זה נמשיך.

עודד פורר: אני מסתכל על תזכיר החוק, הוא בעיקר עסק בשם.

עודד פורר: הוא לא העניק עוד סמכויות לרשות.

אווה מדז'יבוז': זה מה שאני אומרת.

אווה מדז'יבוז': הדבר הראשון, אחד מהדברים שעצר את המשך השינוי בעצמו זה שאני פירשתי, מודה – אני יחד עם היועצים המשפטיים של המשרד – שהעניין של שינוי השם כן מאפשר את ההכנסה של הקהילה הלהט"בית לנושא הזה.

אווה מדז'יבוז': לא קיבלתי עדיין את אישור כל הממשלה.

אווה מדז'יבוז': הדבר השני שאני חושבת שכן צריך לקדם בנוסף, זה באמת שינוי סמכויות של הרשות, כי אנחנו רואים שהדברים לא עובדים.

יוראי להב-הרצנו: אפשר לשאול לגבי הנושא הזה?

יוראי להב-הרצנו: אני אחד מחברי הכנסת של הקהילה הגאה במשכן, וזה בעיני מהלך מבורך מאוד.

יוראי להב-הרצנו: השאלה שלי כמאבק גם למען זכויות נשים וגם למען זכויות להט"ב הוא לא בעיני מאבק סקטוריאלי, הוא מאבק על ערכים, על סובלנות, הכלה וכולי.

אווה מדז'יבוז': - - - לשכנע.

אווה מדז'יבוז': זה מה שגם כתבתי בהסבר של החוק.

יוראי להב-הרצנו: מהמם.

יוראי להב-הרצנו: השאלה היא האם את מתואמת עם האגודה למען הלהט"ב בישראל, עם הילה פאר, עם הגורמים שמייצגים את קהילת הלהט"ב.

אווה מדז'יבוז': האמת שבזמנו כן עבדתי עם חן אריאלי.

אווה מדז'יבוז': כן.

אווה מדז'יבוז': הם יודעים את זה.

אווה מדז'יבוז': הם מודעים.

אווה מדז'יבוז': בוודאי.

יוראי להב-הרצנו: כי מבחינתי זה חדשות וזה חדשות טובות.

אווה מדז'יבוז': הן חדשות טובות חלקיות כי זה עדיין לא קורה.

אווה מדז'יבוז': ברגע שזה יקרה זה יהיה מעולה.

יוראי להב-הרצנו: מהמם.

ענבר חן מאירי: טוב, אז אני יורדת לרזולוציית באמת המה אנחנו עושות ברשות, עוד פעם, במסגרת האין תקציב.

ענבר חן מאירי: בנושא מניעת אלימות נגד נשים אנחנו יודעים לפי נתונים מסקר בטחון אישי משנת 2018 שיש 336,000 נשים שנפגעו מעבירות שונות, עבירות אלימות.

ענבר חן מאירי: העבירות הנפוצות הן בעיקר מין, הטרדה מינית, אלימות או איום באלימות.

ענבר חן מאירי: רוב הנפגעות עבירת האלימות או איום באלימות דיווחו כי התוקף היה בן משפחה.

ענבר חן מאירי: במסגרת מה שהרשות כן עושה למען הנושא הזה, פעם אחת אנחנו חברים בתכנית לאלימות במשפחה, של ועדת הרווחה, - - - כללית לאומית.

אווה מדז'יבוז': אני רק אחדד את העניין.

אווה מדז'יבוז': אותה תכנית מפורסמת של ה-250 מיליון שקלים שעדיין לא הגיעו לייעדם, החלק של הרשות זה גם בעיני, לעניות דעתי, שוב אני אומרת, זה סוג של אבסורד שהרשות בעניין אלימות אחראית כביכול רק לנושא של מודעות.

אווה מדז'יבוז': זאת אומרת בגלל זה במהלך השנה האחרונה עשינו אך ורק קמפיינים.

אווה מדז'יבוז': גם בחוסר כסף.

אווה מדז'יבוז': קמפיינים שאומרים 'חבר'ה להתעורר, אנחנו הופכים להיות חברה שהיא חברה אלימה'.

אווה מדז'יבוז': גם בנושא של אלימות מינית וגם אלימות באופן כללי.

אווה מדז'יבוז': החלק שלנו בכל ה-250 מיליון שקלים זה שאנחנו עומדים, ענבר היא יו"ר הוועדה לקמפיין שאמור להגיד 'להתעורר בנושא של אלימות', וגם את זה, אותם מיליון שקלים לא הועברו.

אווה מדז'יבוז': הקמפיין מוכן, לא עבר הכסף.

עאידה תומא סלימאן: אבל אתם, חלק מהוועדות האחרות.

ענבר חן מאירי: לא.

ענבר חן מאירי: זו - - -אחת שהיא בתתי ועדות.

אווה מדז'יבוז': אנחנו משקיפים בוועדות אחרות.

עאידה תומא סלימאן: בתתי ועדות.

עאידה תומא סלימאן: אם יש חקיקה בנושא האלימות, אתם לא נותנים את דעתכן עליה?

אווה מדז'יבוז': אנחנו נותנים כי עכשיו אנחנו נורא מקפידות, במיוחד הקורונה הקצינה את זה, בסיפור שאת ואני נלחמנו בעניין חופשות הלידה, שיוצאים לחופשת לידה ולא פטרו את ה-30 יום, את זוכרת את הסיפור הזה, אז אנחנו מכריחים אותם לקבל את העניין של ההיבט המגדרי שלנו כרשות.

אווה מדז'יבוז': אבל זה לא מתוקף זה של הוועדות עצמן, אלא מזה שהרשות לקידום מעמד האישה רוצה לתת את ההיבט המגדרי בכל הצעות החוק שלא מתייחסות להיבט המגדרי

עאידה תומא סלימאן: זה מה שהיה קיים כל הזמן והופסק בתקופה מסוימת.

אווה מדז'יבוז': נכון, אז זה חזר עכשיו.

עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לשמוע שאתם עושים את זה?

עאידה תומא סלימאן: כאילו, באופן סדיר עברתם על כל החוקים שמוגשים לפני כן ונותנים את נקודת המבט המגדרית.

אווה מדז'יבוז': עכשיו אנחנו חזרנו לעבור על החוקים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו לא תמיד יכולים לתת על הכל, אנחנו בוררים בגלל שאין לנו כוח אדם מספיק לזה.

אווה מדז'יבוז': א בל אנחנו בה חלט כבר נותנים את זה, הקורונה חידדה את העניין הזה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו נתייחס לזה ב-6ג.

עודד פורר: מפנה את תשומת לבי היועצת המשפטית שחוות הדעת שלכם על החוקים היא חובה חוקית.

אווה מדז'יבוז': אכן.

אווה מדז'יבוז': ובנוסף אנחנו נגיע לזה כש - - -

עודד פורר: ברמה המגדרית אגב.

אווה מדז'יבוז': זה בדיוק מה שאמרתי, שמתוקף זה פונים אלינו, לא מתוקף ההשתתפות שלנו בתתי ועדות.

אווה מדז'יבוז': פונים או שאנחנו מכריחים אותם לפנות אלינו.

אווה מדז'יבוז': כשנגיע להתייחסות לסעיף 6ג שביקשתם, אושרה תציג גם את הצעת מחליטים שאנחנו כרגע הולכים להעביר, ששם אנחנו גם מנסים לעשות סוג של סנקציות למי שלא פונה לחוות הדעת המגדרית הזאת.

ענבר חן מאירי: בהמשך למניעת אלימות נגד נשים, השנה במסגרת הסברה ביום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים, הפקנו את הצמידים הכתומים, "נשים סוף לאלימות", העברנו את זה לכל מיני ידוענים והם צילמו ועשו מזה באז ורעש תקשורתי ללא תקציב, ואנחנו בשיתוף עם המשטרה מקיימים סדנאות הגנה עצמית ברחבי הארץ לנשים ונערות בסיכון.

ענבר חן מאירי: יחד עם המשטרה.

אווה מדז'יבוז': ונשים שנפגעו בפגיעה מינית, אנחנו - - -

ענבר חן מאירי: הטרדות מיניות – בנושא החלטת ממשלה 3229 הוקמה ועדת מדז'יבוז' לגיבוש תכנית לאומית למניעת הטרדות מיניות.

ענבר חן מאירי: הוועדה הגישה את ההמלצות שלה ביוני 2018.

אווה מדז'יבוז': הוקצבו לוועדה 10 מיליון שקלים שאמורים - - -

עודד פורר: לוועדת העבודה או ל - - -

ענבר חן מאירי: זה נושא כאוב, ועדת מז'יבוז', אז אני מעבירה למדז'יבוז'.

אווה מדז'יבוז': אני באתי להוציא פה קיטור, תתכוננו.

אווה מדז'יבוז': יש פה - - - אבל אני מוציאה קיטור.

אווה מדז'יבוז': הוקצבו 10 מיליון שקלים, הוסכם בין השרה בזמנו גילה גמליאל והשר כחלון, ש-10 מיליון שקלים יוקצבו לוועדה הזאת.

אווה מדז'יבוז': לא לקחנו שקל לפעילות הוועדה, הוועדה הייתה יחד עם מנכ"לית משרד המשפטים, עם שי באב"ד מנכ"ל משר האוצר.

עודד פורר: איפה ה-10 מיליון שקל האלה?

אווה מדז'יבוז': יפה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו תוהים גם איפה ה-10 מיליוני שקלים.

עאידה תומא סלימאן: הם כותרות בעיתונים.

אווה מדז'יבוז': התקציב היה אמור להיות - - -

עודד פורר: זה היה בתקציב או שזה לא היה?

אווה מדז'יבוז': לא.

אווה מדז'יבוז': זה לא היה בתקציב, זה אחרי שכבר היה תקציב, סוכם בין השרה לבין שר האוצר.

עודד פורר: יש סיכום כתוב?

אווה מדז'יבוז': האם ביניהם יש סיכום כתוב?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: מנסיוני בדרך כלל כשיש סיכומים בין משרדים, הסיכומים הם סיכומים כתובים.

אווה מדז'יבוז': תראה, אני לא חושבת שיש מישהו שמתכחש לסיכום הזה.

אווה מדז'יבוז': גם כשדיברתי עם אגף תקציבים הם אמרו 'אכן סוכם שיהיה 10 מיליון שקלים, אבל סוכם שה-10 מיליון שקלים יהיה מתקציב המשרד.

אווה מדז'יבוז': המשרד בגירעון.

אווה מדז'יבוז': אבל זה כרגע נכנס שוב בתכנית של התקציב עכשיו.

אווה מדז'יבוז': אני לא מוותרת על ה-10 מיליון שקלים האלה.

עודד פורר: זה מופיע בתקציב או לא מופיע בתקציב?

עודד פורר: התקציב שגובש, אף אחד מאתנו לא ראה אותו.

עודד פורר: התקציב שגובש ל-2020, שם זה מופיע?

אווה מדז'יבוז': לא, כי זה היה אחרי.

עודד פורר: מה זאת אומרת זה היה אחרי?

עאידה תומא סלימאן: היו"ר, מה שהיה אז, שהיה רעש גדול בעניין האלימות ובעניין הזה, והשרה יצאה בהכרזה שהיא מקצה מתקציב המשרד שלה 10 מיליון שקלים לעבודה או לפעילות בנושא של המאבק בהטרדות מיניות.

עאידה תומא סלימאן: זאת הייתה הכרזה של השרה גילה גמליאל.

אווה מדז'יבוז': מתקציב קיים.

אווה מדז'יבוז': לא בנו תקציב חדש ואז הכניסו .

עאידה תומא סלימאן: לא לא.

עאידה תומא סלימאן: וזה לא הקצאה חדשה מעבר לתקציב.

עאידה תומא סלימאן: היא הבטיחה שהיא מקצה מהתקציב של המשרד שלה 10 מיליון שקלים.

אווה מדז'יבוז': עכשיו, בדיוני התקציב ה- - -

עודד פורר: מי זה השר?

עאידה תומא סלימאן: גילה גמליאל.

אווה מדז'יבוז': לא.

אווה מדז'יבוז': עכשיו זו השרה מירב כהן.

אווה מדז'יבוז': היא מודעת לעניין ואנחנו ב- - -

עודד פורר: אני מבקש שתשלחו בבקשה מכתב מסודר לוועדה עם הסיפור הזה.

אווה מדז'יבוז': אין בעיה.

עודד פורר: עם זה אני אפנה לאגף התקציבים.

ענבר חן מאירי: טוב, אז פורסם דו"ח המלצות, הדבר הראשון שרצינו ומאוד חשוב לנו כבר לקיים אותו, לממש אותו, ואם יגיע הכסף זה מה שנעשה, זה להעלות מודעות, פרסום, קמפיין שמדבר על זה שאנחנו צריכים להוקיע את ה נושא של הטרדות מיניות מהחברה, כמו שאווה נוהגת ואוהבת להגיד, שצריך פשוט, מי שמטריד מינית, צריך פשוט להוקיע אותו מהחברה כמו שעושים בארצות הברית, כמו שעושים בארצות הברית גם עם מעלימי מס, פשוט מוקיעים אותם מהחברה.

ענבר חן מאירי: זה מה שצריך לעשות למי שמטריד מינית נשים, גברים.

ענבר חן מאירי: מה שאנחנו עושים ביחד גם בשיתוף עם הוועדה, זה טופס מקוון להגשת דיווח תלונות על הטרדות מיניות.

ענבר חן מאירי: אנחנו בשלבי - - -

אווה מדז'יבוז': במוסדות האקדמיים.

ענבר חן מאירי: במוסדות אקדמיים.

ענבר חן מאירי: אנחנו בשלבי סיום אחרי שאנחנו עוברים את כל המוסדות בשביל להבין מה באמת מתאים להם ומה לא, תודה על שיתוף הפעולה בנושא הזה.

עודד פורר: אנחנו פנינו לשר המשפטים בהקשר הזה של החוק גם למניעת הטרדה מינית, להחיל את תקנה 9 גם על קבוצות ספורט ואגודות ספורט ובכלל להרחיב את זה עוד מעבר לכך.

אווה מדז'יבוז': זו דוגמה מצוינת שלמשל בחוק הרשות לקידום מעמד האישה הדבר היחיד שיש התייחסות לממונות להטרדות מיניות, זה לממונות להטרדות מיניות במוסדות אקדמיים, שום דבר אחר, והדבר היחיד שהן מחויבות זה להעביר לנו דיווחים שנתיים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו עבדנו על לנסות להביא קצת קידמה ולהפוך את זה לטופס מקוון כי הם היו מעבירים ידנית לוועדה, ידנית לנו.

אווה מדז'יבוז': אמרנו 'בוא נעשה סטופ ונעשה טופס ידני אחד'.

אווה מדז'יבוז': אבל שוב, זה אבסורד.

עודד פורר: בסדר.

עודד פורר: בואו נתקדם.

ענבר חן מאירי: במסגרת החלטת ממשלה 2331 שמדברת על קידום שוויון מגדרי והטמעת חשיבה מגדרית, אווה דיברה על זה שאנחנו רוצים להכיר בצרכים השונים של נשים וגברים ולבנות מדריך להטמעת חשיבה מגדרית שיספק את משרדי הממשלה, שיספק הדרכה, סדנאות, הכשרה, ליווי שוטף לצורך יישום המדריך.

אווה מדז'יבוז': הכל מוכן.

אווה מדז'יבוז': כן?

אווה מדז'יבוז': נורא חשוב לי להדגיש, הדברים האלה מוכנים.

אווה מדז'יבוז': אנחנו עשינו את הכל.

אווה מדז'יבוז': יש את המדריך, את הכל.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: בואו נתקדם.

ענבר חן מאירי: קידום שוויון מגדרי ברשויות המקומיות.

ענבר חן מאירי: בשנת 2018 ביחס לנתוני שנת 2013, הנתונים מראים על גידול של 200 נשים במועצות המקומיות.

ענבר חן מאירי: במסגרת הדברים שהרשות רוצה לעשות זה להפיק הכשרה ליועצות לקידום מעמד האישה ברשויות, לצאת בקול קורא חדש לרשויות המקומיות שיתמקד ביציאה ממשבר הקורונה ולהכשיר חברות מועצה, גם פוליטיקה, גם בתחומי הרשות לגבי נשים.

ענבר חן מאירי: תכנית לקידום שוויון מגדרי בין המינים בגני ילדים.

ענבר חן מאירי: החיים, כמו שכתוב, הם לא ורוד וכחול.

ענבר חן מאירי: זאת אומרת כן חשוב לפעול ולקדם והרשות מנסה יחד עם אגף חינוך קדם יסודי במשרד החינוך, לקדם תכנית לשוויון מגדרי.

אווה מדז'יבוז': תשמעו, זה חלום אישי שלי, אני אימא לילד קטן, אני תמיד מאמינה שבגיל 50 כבר קשה קצת לשנות את האנשים, בגיל חמש עדיין אפשר.

אווה מדז'יבוז': אנחנו בתכנית שכבר הקמנו אותה יחד עם משרד החינוך, אנחנו בשלבי אישור.

אווה מדז'יבוז': ראיתי שאושרה נרשמה לדיון, היא השותפה שלנו במשרד החינוך.

אווה מדז'יבוז': אנחנו פועלים, אנחנו רוצים ומתעתדים לצאת לפיילוט של כ-187 גני ילדים.

אווה מדז'יבוז': דיברנו גם עם ראשות המועצה, ה-14 שיש, הן נורא בעניין, הן נורא רוצות לקדם, נקווה שנגיע לדבר הזה.

עאידה תומא סלימאן: מה עם המועצה של הרשות?

אווה מדז'יבוז': זה שר/שרה.

אווה מדז'יבוז': זה לא בסמכותי או ב- - -

עאידה תומא סלימאן: אה, זה בסמכות השר.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו עדיין עם אותה מועצה, מפעילים אותה, לא מפעילים אותה?

אווה מדז'יבוז': ממה שידוע לי לא מפעילים אותה, אבל זה השרה.

עודד פורר: איזו מועצה?

עאידה תומא סלימאן: יש מועצה לרשות.

עאידה תומא סלימאן: מועצה ציבורית של - - - והיא הייתה מוקפאת במשך תקופה מאוד ארוכה, ובגלל זה שאלתי מה קורה איתה.

עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שעדיין היא לא - - -

אווה מדז'יבוז': כן.

אווה מדז'יבוז': זה לא לצוות המקצועי, זה פוליטי.

אווה מדז'יבוז': מעט איך אנחנו נראים בראי העולם.

אווה מדז'יבוז': הצגתי את זה ב-8 למרס, שבוע לפני שסגרו את כולנו בקורונה, בישיבת הממשלה.

אווה מדז'יבוז': קצת הופתעו ראש הממשלה, והיו שם שרים שהופתעו מהמיקום העולמי שלנו ואמרתי להם שזה עוד הנתון הטוב, כי אני אוהבת להתחיל באופטימיות.

אווה מדז'יבוז': אז אנחנו במקום 64 במדד השוויון המגדרי של ה-OECD, מתוך 153 מדינות.

אווה מדז'יבוז': זה לא גרוע, אבל יש לנו הרבה מקום לאן להשתפר.

אווה מדז'יבוז': בנושא של התקציב המגדרי, אמרתי, אנחנו אחת מ-17 המדינות שכן לקחנו על עצמנו לעשות את הניתוח של התקציב המגדרי.

אווה מדז'יבוז': אנחנו מחכים לתקציב הנוסף כדי לפעול בו, אבל כן חייבים להעמיק את זה מעבר לגליונות אקסל, ממש ליעדים, ולעשות בקרה.

אווה מדז'יבוז': אני ביקשתי תקנים לדבר הזה, כי כלכלנים צריכים לעשות את זה, לא נעניתי מאגף תקציבים.

אווה מדז'יבוז': אני יכולה ל הגיד לכם שבעולם זה בין מחלקות שלמות למשרדים שלמים.

אווה מדז'יבוז': מחלקות שלמות באוצר, או משרדים שלמים בפני עצמם.

עאידה תומא סלימאן: כל משרד אמור לעשות את ה - - -

אווה מדז'יבוז': כל משרד אמור לעשות את זה אבל כרגע, בואו, גיליון האקסל סופג הכל.

אווה מדז'יבוז': אתם יודעים.

אווה מדז'יבוז': אפשר לכתוב את הכל.

אווה מדז'יבוז': כרגע זה בסוף התקציב, ב-3:00 לפנות בוקר כשסוגרים את התקציב, אז עושים גם גיליון אקסל קטן בסוף בעניין המגדרי.

אווה מדז'יבוז': אנחנו רוצים משהו מעבר לזה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו רוצים יעדים, אנחנו רוצים בקרות, אנחנו רוצים לראות שעומדים ביעדים, שאם לא עומדים ביעדים מה קורה למי שעומד ביעדים.

עאידה תומא סלימאן: זה מה שעשינו בוועדה.

ענבר חן מאירי: אני רוצה רק להוסיף מילה שאנחנו לקחנו בשנת 2019 עשרה משרדי ממשלה ואנחנו הכנסנו, צללנו לתוך כל משרד ומשרד וראינו באמת מה הצרכים שלהם.

ענבר חן מאירי: מה הצרכים במשרד הכלכלה מול מה הצרכים במשרד הספורט.

אווה מדז'יבוז': כשמדברים על דברים כאלה, הכוונה למשל נגיד, כשצללנו עם משרד התחבורה, אתה פתאום מגלה למשל שנשים נוסעות יותר בתחבורה ציבורית וצריכים בשעות מסוימות, אם זה להגיע לעבודה, אם זה לשים את הילדים בגן, להוציא מהגן.

אווה מדז'יבוז': זה דברים שצריך פר משרד לנתח ולהתייחס לדברים האלה.

ענבר חן מאירי: עוד דוגמה קטנה, נגיד במשרד הבינוי - - -

עאידה תומא סלימאן: - - - גדולה בוועדה בנושא הזה, כדאי מהתקציב הבא - - -

עודד פורר: איזה תקציב יהיה.

עודד פורר: חד שנתי או דו שנתי?...

אווה מדז'יבוז': יהיה תקציב העיקר.

עודד פורר: אני לא הייתי בונה על זה שיהיה תקציב.

עאידה תומא סלימאן: מה שטוב הוא שלא אנחנו נחליט על זה.

אווה מדז'יבוז': לא?

אווה מדז'יבוז': זה מכת מוות אבל בסדר.

אווה מדז'יבוז': אני אבוא לפה כל יום לבכות.

אווה מדז'יבוז': ..

ענבר חן מאירי: אוקיי.

ענבר חן מאירי: נשים בקורונה, ממה שגילינו וממה שידענו עוד לפני, שנשים נפגעות יותר מגברים ובמיוחד בתקופה שצריכים לשמור על הילדים, להיות בבית יותר, לעבוד מהבית.

אווה מדז'יבוז': לא, את יותר מדי עדינה.

אווה מדז'יבוז': הקורונה היא מגפה של נשים.

אווה מדז'יבוז': הקורונה באמת, חוץ מזה שמבחינת אחוז תמותה יש יותר גברים שמתים, לא נעים לי להגיד, אבל זה קצת מעוות כי למשל ביפן נשים לא מעשנות, ועישון הוא משפיע על תמותה, אז זה קצת מעוות את התמונה, אבל חוץ מזה זו באמת מגפה שמאוד מאוד פוגעת ופגעה בנשים.

אווה מדז'יבוז': זו מגפה שפגעה בנשים מהסיבה הפשוטה שברגע לילדים לא הייתה מסגרת, כמה שנהיה יפי נפש והכל, מי שנשאר איתם בבית היו הנשים.

אווה מדז'יבוז': אני הייתי תשעה שבועות עם הילד, יש לי ילד עם צרכים מיוחדים, הייתי איתו תשעה שבועות בבית, זה לא דבר פשוט.

עודד פורר: זה הרבה מעבר לזה.

עודד פורר: זה אחוז הנשים שפוטרו ויצאו לחל"ת, זה העובדה שהבתים הפכו להיות סיר לחץ, מה שהעלה את נושא האלימות במשפחה.

אווה מדז'יבוז': בדיוק.

אווה מדז'יבוז': נכון.

ענבר חן מאירי: נכון.

ענבר חן מאירי: אז אנחנו הגשנו גם לאדוני היו"ר תכנית - - -

עודד פורר: יש פה לא מעט השפעות והשלכות.

אווה מדז'יבוז': אתה ראית את ההצעה שהגשנו למל"ל, והגשנו גם לך?

עודד פורר: לא.

עודד פורר: יכול להיות שהגשתם אותה לוועדה, אני עוד לא - - -

אווה מדז'יבוז': אוקיי.

אווה מדז'יבוז': טוב, ענבר בבקשה.

ענבר חן מאירי: זהו.

ענבר חן מאירי: אני סיימתי.

ענבר חן מאירי: הגענו ל-6ג1.

ענבר חן מאירי: רק משהו אחרון שאני אסכם את כל הנושא של הטיפול בקורונה, אנחנו הגשנו במסגרת תקציב ק ורונה, שאולי דרך תקציב קורונה אנחנו נתחיל לקדם דברים לטובת נשים, הגשנו בקשה לתקציב של 5 מיליון שקלים, ואנחנו בוחנים בשלב הזה גם שיתוף פעולה עם הרשות לעסקים קטנים ובינוניים לגבי מענק לעסקים בבעלות נשים.

עאידה תומא סלימאן: הרשות יודעת משהו על העסקים האלה?

אווה מדז'יבוז': שניה, את צודקת, אבל יחד עם זאת - - -

עודד פורר: את צודקת.

עודד פורר: היא לא יודעת כלום.

אווה מדז'יבוז': יחד עם זאת, אבל יש דבר אחד שאנחנו יודעים.

עאידה תומא סלימאן: הרשות לעסקים קטנים לא רואה את העסקים הקטנים של הנשים.

אווה מדז'יבוז': בגלל זה אנחנו פה, אבל יש דבר אחד שכולנו יודעים.

אווה מדז'יבוז': 98% מהעסקים של נשים הם עסקים קטנים או בינוניים.

עאידה תומא סלימאן: אני לא מתווכחת עם העיקרון, אווה.

עאידה תומא סלימאן: להיפך.

עאידה תומא סלימאן: כל הכבוד שחשבתם על זה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שהרשות לעסקים קטנים לא רואה את העסקים של הנשים.

ענבר חן מאירי: בגלל זה אנחנו כן שומעים את ה- - -

עודד פורר: זה בדיוק התפקיד של הרשות לקידום מעמד האישה, לדאוג שהרשות לעסקים קטנים תראה את ה- - -

עאידה תומא סלימאן: זה הטמעה מגדרית - - -

ענבר חן מאירי: אבל זה השילוב בינינו לבינם.

ענבר חן מאירי: זאת אומרת שאנחנו נשמע ואנחנו נביא להם מה הם הצרכים באמת של העסקים, אנחנו כן בקשר עם כל מיני - - - בנושא הזה.

עודד פורר: אווה, אבל בעיני, ואני גם מסתכל על החוק, אחת הבעיות אפרופו גם השאלה של ח"כ תומא סלימאן על המועצה שהסתכלתי קצת לראות.

עודד פורר: מי שאמור למנות אותה, החוק מדבר כל הזמן על ראש הממשלה, ולכאורה זה נורא טוב להגיד 'אני יושבת במשרד ראש הממשלה' אבל בפועל אין לך שר.

אווה מדז'יבוז': לא, יש בעיה טכנית שהיועץ המשפטי של המשרד מודע ומטפל בזה, משרד המשפטים עלה על זה.

אווה מדז'יבוז': אני לא יושבת במשרד ראש הממשלה, אין לי קשר למשרד ראש הממשלה.

עודד פורר: החוק - - -

אווה מדז'יבוז': כי זו בעיה טכנית שהם לא שינו כשהעבירו - - -

עאידה תומא סלימאן: כשהוציאו את הרשות ממשרד ראש הממשלה בתחילת 2015, הבטיחו לעשות שינוי בחוק כדי שזה יהיה תחת - - - והם שכחו מזה פשוט.

עאידה תומא סלימאן: השרה לא דאגה לזה.

עודד פורר: סתם שאלה, יכול להיות שהממשלה ה חליטה שהיא רוצה להעביר את זה ממישהו למישהו, היא צריכה את הכנסת.

עודד פורר: אבל - - -

ענבר חן מאירי: לא, יש העברת סמכויות בילקוט הפרסומים לשר הרלוונטי.

ענבר חן מאירי: כמו השירות הלאומי שעובר כל פעם מן הסתם.

ענבר חן מאירי: לא עושים תמיד תיקון חקיקה, אפשר בילקוט פרסומים להעביר.

יוראי להב-הרצנו: כמו מינהל חברה ונוער - - -

אווה מדז'יבוז': אבל אתה צודק, יש שם בעיה טכנית שצריך לעשות שינוי.

עודד פורר: בכל ממשלה זה חוזר לראש הממשלה.

עודד פורר: בממשלה הזו זה עבר למישהו?

אווה מדז'יבוז': לא.

אווה מדז'יבוז': מירב כהן היא השרה.

ענבר חן מאירי: כן אבל זה לא הועבר לפני - - -

עודד פורר: לא, ראש הממשלה הוא השר שלך.

אווה מדז'יבוז': אז אני בחיים שלי לא - - -

עודד פורר: אני מדבר איתך על הרמה החוקית.

עאידה תומא סלימאן: היו"ר, הם שכחו כנראה שהם צריכים לחדש את העברת הסמכויות.

עודד פורר: תראו, אפרופו המועצה, אני רוצה לפנות לשר הרלוונטי בפניה לקבל הברה לנושא של מינוי המועצה המייעצת ותחום סמכותה.

עודד פורר: יכול להיות שהיא לא יודעת גם.

עודד פורר: אבל כשאתה רואה שזה ראש ה ממשלה, אז בואו, אם אני אפנה לראש הממשלה כנראה שאקבל תשובה - - -

אווה מדז'יבוז': אני חושבת שהוא לא יודע שהרשות אצלו.

עודד פורר: האמת, אני לא חושב שזה נכון שזה יישב שם.

עודד פורר: אני חושב שיותר נכון שיהיה שר שהוא minded לזה, שישים את זה על סדר היום.

עודד פורר: אני מכיר את זה מהממשלה, כולם נורא אוהבים לשבת סביב משרד ראש הממשלה, בפועל - - -

אווה מדז'יבוז': אני מעולם לא ישבתי.

אווה מדז'יבוז': אני מוניתי בסוף 2017, זה היה בשוויון חברתי.

אווה מדז'יבוז': מעולם לא היה לי קשר עם לשכת רוה"מ.

עאידה תומא סלימאן: כן.

עאידה תומא סלימאן: ב-2015 זה עבר.

עאידה תומא סלימאן: עם הקמת הממשלה.

עודד פורר: בואו נתקדם.

עודד פורר: סעיף 6ג1.

אווה מדז'יבוז': עכשיו אושרה תציג ואני אפריע לה.

אווה מדז'יבוז': לא צריך להציג את החוק.

אווה מדז'יבוז': כולכם מכירים.

אווה מדז'יבוז': אושרה בבקשה.

אושרה פרידמן: בעצם במסגרת החוק החובה שלנו היא לדאוג לייצוג הולם ושוויון מגדרי של נשים, ממגוון כלל האוכלוסיות בחברה הישראלית, בעיקר סביב שולחן מקבלי ההחלטות, שלטובת העניין הרשות התבקשה על פי חוק להקים מאגר נשים מומחיות.

אושרה פרידמן: מאגר שהוא לא ברמת אקסלים ונתוני איסוף אלא מאגר ממוחשב, מסודר שניתן לפלח ממנו כל מיני נתונים על בסיס הדרישות של משרדי הממשלה ויחידות הסמך, כאשר הייעוד שלו זה בעצם להגדיל את שיעורן של הנשים במגזר הציבורי בתפקידים בכירים, וכשאני מדברת על בכירים אני מדברת על דרג 42 ומעלה שזה סמנכ"לים, מנכ"לים, מנהלי אגפים בדירוג הזה, או תפקיד חלופי אחר באותו דרג בגופים אחרים שהם לא מדורגים באותו סטנדרט, לצד זה שיהיו נשים חברות בוועדות ציבוריות כמו ועדת בדיקה ממשלתית, ועדת חקירה, ועדה שבעצם באה לקבוע מדיניות כמו הוועדה המייעצת של המל"ל במשבר הקורונה.

עודד פורר: שמיוצגת ממש - - - נשים מיוצגות שם - - -

אושרה פרידמן: לא, אבל אחרי הפניה שלנו ושל ארגוני הנשים והיה בג"צ, אני נפגשתי אישית עם ראש המל"ל שהסביר וקיבלתי את ההסבר שלו נקודתית, שהוועדה לא הייתה וועדה מייעצת אלא ועדה מתנדבת שבאה מיוזמתה, שלא הם מינו, ולאחר מכן הוא פנה למאגר שלנו ומינה עכשיו ועדה, יש בה 12 חברים, יו"ר, לא בענייני נשים אלא באופן כללי לקראת הגל השני, ומתוכם תשע נשים.

עודד פורר: יפה.

עודד פורר: את זה אי לא מכיר.

עאידה תומא סלימאן: מה התפקיד של הוועדה הזאת?

אושרה פרידמן: ועדה מייעצת לראש המל"ל להכנה לגל שני.

אושרה פרידמן: כל הנושא של התקופה הזאת בכלל, של קורונה היא מענה.

אושרה פרידמן: וכמובן ועדות ופורומים אחרים שאפשר לקיים, כמו כנסים שמשרדי הממשלה מקיימים ומחפשים כל מיני פנליסטים ואנשי מקצוע ונשים מומחיות, המאגר הושק בינואר 2020, אני אגיד שקטני האמונה, שמנו יעד של 500, כי חשבנו 'טוב, יש כל כך הרבה מאגרים בשוק אבל כמה כבר זה - - -

אווה מדז'יבוז': אני רק רוצה להגיד שגם לא פרסמנו אותו עדיין כמו שצריך.

אווה מדז'יבוז': עשינו רק קול קורא.

אווה מדז'יבוז': אז אמרנו 'רגע, אנשים לא ידעו עליו גם אם נורא ירצו'.

עודד פורר: לא, הוא חדש לגמרי והוא גם הושק בתקופה של הקורונה - - -

אושרה פרידמן: כן, שזה גם מבחינתי מצוין שזה ככה נתן את הפול שלו, אז בעצם המאגר הופץ בכל הרשתות, כמובן קול קורא בשתי השפות, ערבית ועברית.

אושרה פרידמן: הגישו כ-2,000 נשים, זה קצת הולך וגדל כל יום עכשיו, כאשר מתוכן כ-1,200 עמדו בכל תנאי הסף, טוייבו ובעצם הן הפול שאיתו אנחנו מניידים טובת הנושא.

אושרה פרידמן: בעצם המאגר הזה כל משרד ממשלתי שמתעניין למנות תפקיד כזה או אחר או ועדה ומבקש לאתר, מפנה אלינו בקשה ואנחנו מנפיקים לו מתוך המאגר את הנתונים.

אושרה פרידמן: מבחינה משפטית אני אגיד, כי אני גם מחויבת, זה לא מאגר שיושב כרגע בחוץ באיזה אתר שאפשר לגשת אליו באופן עצמאי גם בגלל שהפרטים שאנחנו מחויבים להם לטובת שמירת הפרטיות מחייבים אותנו לנהל את המאגר בשלב הזה - - -

עודד פורר: זה בדומה לנבחרת הדירקטורים?

יוראי להב-הרצנו: זה מה שרציתי לשאול.

אושרה פרידמן: לא.

יוראי להב-הרצנו: איזו מעורבות יש לכם בתמרוץ נשים להגיש מועמדות לנבחרת - - -

עודד פורר: לא, זו לא השאלה ששאלתי.

יוראי להב-הרצנו: אז זאת השאלה שאני - - -

עודד פורר: שאלתי האם המאגר הזה דומה לנבחרת הדירקטורים, שנניח אם אני מנכ"ל משרד ניגש למאגר ויכול לקחת ממנו נשים לנושאים מסוימים?

אושרה פרידמן: כן.

אושרה פרידמן: אני למשל חברה בנבחרת הדירקטורים, נבחרת הדירקטורים היא למטרה מאוד ספציפית, ייעודית, כל הדברים וכל התנאים האלה.

אושרה פרידמן: אנחנו דיברנו עם רשות החברות וביקשנו שמי שכבר חברה בנבחרת הדירקטורים, שיוציאו להן מייל, לכל אחת ממי שחברה, ויגידו לה 'בואי, יש עכשיו גם מאגר בנוסף'.

אושרה פרידמן: אלה שני דברים שונים.

עודד פורר: לא, זה ברור, אבל בתפיסת העולם הפרקטיקה היא דומה.

אווה מדז'יבוז': כן.

אווה מדז'יבוז': אבל הוא צריך לפנות אלינו.

אווה מדז'יבוז': למשל עכשיו בנק ישראל חיפש מנכ"לית והם פנו אלינו, אמרו לנו 'אלה התנאים, תשלחו לנו מועמדות'.

אווה מדז'יבוז': חיפשו עכשיו למינהלת רח"ל, פנו אלינו מרח"ל ואמרו 'היא צריכה להיות בצבא', כל מיני דברים ביטחוניים, עשינו חיתוך לפי התנאים והעברנו להם רשימה.

אווה מדז'יבוז': כך זה עובד כרגע.

יוראי להב-הרצנו: ולגבי השאלה שלי, שנוגעת למעורבות שלכם, הרי נבחרת הדירקטורים - - -

אווה מדז'יבוז': אין לנו.

אווה מדז'יבוז': זה של רשות החברות.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז, אבל כל אחת או אחד שעומד בתנאי הסף יכול להגיש מועמדות ומדובר בצוותי הניהול של החברות הממשלתיות שההיקף שלהן הוא מיליארדי שקלים וזה אחד מהכלים להשפיע על איך שהמדינה שלנו נראית.

אווה מדז'יבוז': אני מסכימה איתך, ואחד מהדברים שאתה נוגע בהם וזה דבר מאוד חשוב, זה למשל שיש לנו כ-90 חברות ממשלתיות, יש מנכ"לית אחת ועוד ממלאת מקום מנכ"לית.

אווה מדז'יבוז': מתוך 90 חברות ממשלתיות.

אווה מדז'יבוז': אחד מהדברים שאנחנו עושים עכשיו, יש גם הצעת מחליטים, זה שאנחנו מחייבם אותם, אני גם נפגשתי עם ינקי מנהל הרשות, הוא אומר להם 'אתם מחויבים.

אווה מדז'יבוז': לא הגישו נשים, הרי חלק מהטענה היא 'נשים לא מגישות'.

אווה מדז'יבוז': וזה נכון.

אווה מדז'יבוז': אני באה מעולם התקשורת ואני תמד אומרת גבר הוא עם החליפה באוטו, אתה קורא לו לראיון, לא משנה מה הנושא הוא קודם כל אומר 'כן'.

אווה מדז'יבוז': אישה תוודא שהי יודעת בדיוק על מה מדובר, שיש לה בייביסיטר לילד ושיש לה good hair day, אחרת היא לא תעלה לשידור.

אווה מדז'יבוז': וכך זה גם בתפקידים.

אווה מדז'יבוז': אם אישה לא חושבת שהיא עונה על כל קריטריון וקריטריון היא לא מגישה את עצמה.

אווה מדז'יבוז': זה חלק מהמטרה של המאגר, שאנחנו מכריחים נשים להגיש.

אווה מדז'יבוז': אנחנו מגישות בשמן.

אווה מדז'יבוז': אז בוועדות איתור כאלה צריך איתור אקטיבי.

אווה מדז'יבוז': חלק מהעניין שאומרים 'נשים לא מגישות'.

אווה מדז'יבוז': אוקיי, תפנו אלי, אני אביא לכם.

יוראי להב-הרצנו: ובשיח שלך מול רשות החברות הממשלתיות זה עלה?

אווה מדז'יבוז': בוודאי.

יוראי להב-הרצנו: ומה התשובה שלהם?

אווה מדז'יבוז': בסדר.

אווה מדז'יבוז': אפילו לא צריך להכריח אותם.

עודד פורר: כמה מנבחרת הדירקטורים הן דירקטוריות?

אווה מדז'יבוז': מה שקרה בעניין של דירקטוריות בחברות ממשלתיות זו הצלחה.

אווה מדז'יבוז': מה שקרה, זה יש בחוק אפליה מתקנת, חייבים שיהיו, הגענו למצב שיש 43% דירקטוריות בחברות ממשלתיות, זה מדהים.

עודד פורר: מעולה.

עאידה תומא סלימאן: אבל בחברות ממשלתיות קטנות.

אווה מדז'יבוז': לא, למה, אני הייתי דירקטורית בחנ"י.

עודד פורר: כמה יושבות-ראש דירקטוריון יש?

אווה מדז'יבוז': תודה רבה.

אווה מדז'יבוז': יושבות ראש – אחת.

אווה מדז'יבוז': יש את אורנה ארזמן בנמל אשדוד.

עודד פורר: רק אורנה?

אווה מדז'יבוז': רק אורנה.

אווה מדז'יבוז': וזאת הבעיה.

אווה מדז'יבוז': אבל זה כבר הצעד השני כי אתה לא יכול להחליט על יו"ר.

אווה מדז'יבוז': אתה יכול להחליט על דירקטוריון.

אווה מדז'יבוז': זה חלק מהבעיה.

אווה מדז'יבוז': הבעיה היא ביושבות-ראש והבעיה היא במנכ"ליות של חברות ממשלתיות.

אווה מדז'יבוז': בניגוד למשרדים ממשלתיים, למרות ששלחתי לכל השרים ולראש הממשלה ולראש הממשלה החלופי לפני המינוי, תזכורת שצריכות להיות נשים וצריך למנות תפקידי אמון שזה מנכ"לים של משרדים, זה תפקיד אמון, אתה כאילו לא יכול לכפות.

אווה מדז'יבוז': אבל מנכ"ל של חברה ממשלתית זה משהו אחר.

אווה מדז'יבוז': אז ועדות האיתור חייבות להיות אקטיביות.

אווה מדז'יבוז': לא ניגשו נשים?

אווה מדז'יבוז': אנחנו נביא לכם את הנשים.

עודד פורר: את יודעת להגיד לי אם הן אקטיביות או לא?

אווה מדז'יבוז': זה חלק מהצעת המחליטים שאנחנו עכשיו מוציאים שתכריח אותם להיות אקטיביים.

אווה מדז'יבוז': הם לא מספיק אקטיביים.

עודד פורר: ח"כ תומא סלימאן צריכה לצאת רגע.

עאידה תומא סלימאן: יש לי הרצאה.

עאידה תומא סלימאן: את האמת, הדחיה של הדיון עשתה קצת בלאגן בלו"ז שלי.

עאידה תומא סלימאן: קודם כל, כל הכבוד על הדברים שאתן הצלחתן לעשות, אבל יש לי הרגשה שבעצם אתן תפעלתן את הרשות ב-2020 רק במה שקיים, כלומר בגלל שאין לכן תקציב, רק במה שקיים.

עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול, היה לכן את הפרויקט של מרכז אדוה שעשה הדרכות למשרדים השונים בעניין תקצוב מ גדרי, נכון?

אווה מדז'יבוז': סיימנו את זה.

אווה מדז'יבוז': כן.

עאידה תומא סלימאן: סיימתן.

עאידה תומא סלימאן: לא חודש, הם לא עובדים עכשיו עם המשרדים השונים בעניין תקצוב מגדרי.

אווה מדז'יבוז': לא.

אווה מדז'יבוז': זה מה שדיברתי, שאני ביקשתי שני תקנים קבועים.

אווה מדז'יבוז': גם יועץ חיצוני זה לא מספיק.

אווה מדז'יבוז': תקציב מגדרי זה משהו בהוויה של מדינה צריך להיות.

אווה מדז'יבוז': השינוי לא יהפוך להיות בחברה חיצונית שתבוא לעשות הדרכה כזאת או אחרת, כל המדינות בעולם, יש להן, אמרתי – בין מחלקות שלמות לבין משרדים.

אווה מדז'יבוז': אני לא רוצה לדבר איתכם על מה ממשלת קנדה עושה בעניין תקציב מגדרי, באמת.

אווה מדז'יבוז': זה כאילו לראות ולא להאמין.

עאידה תומא סלימאן: למרות שאני חייבת להגיד, כשהתחיל התקציב המגדרי במדינה, זה היה אחד מהראשונים שנעשה בעולם והיה מודל.

עאידה תומא סלימאן: וחבל שלא - - - אני מודה לך אדוני היו"ר.

עאידה תומא סלימאן: תודה לכן.

אושרה פרידמן: אפשר להכנס לפילוחים של המאגר כדי לראות את הנתונים, אבל - - -

אווה מדז'יבוז': זה מעניין אתכם?

עודד פורר: לא.

עודד פורר: אני חייב לומר שיותר מעניין לראות מה המצב כרגע במשרדי הממשלה.

עודד פורר: מבחינת מינויים של הוועדות, של הצוותים, כמה מינויים - - -

אווה מדז'יבוז': לא הכנו את זה לכאן אבל הצגתי את זה בישיבת הממשלה של יום האישה ב-8 למרס.

אווה מדז'יבוז': אני אעביר לכם את זה.

אווה מדז'יבוז': יש מצגת של כל הנתונים האלה.

אווה מדז'יבוז': אנחנו לא במקום טוב, בוא נגדיר את זה כך.

אווה מדז'יבוז': יש פערי שכר.

אווה מדז'יבוז': ב-OECD אנחנו במקום רביעי מלמטה בפערי השכר בין גברים לנשים.

אווה מדז'יבוז': המצב במגזר הציבורי טוב יותר, כי אין פערי שכר מובנים, הרי זה תקנים.

אווה מדז'יבוז': אתה אותו דבר, אבל פערי השכר נוצרים בגלל שעות נוספות, בגלל כוננויות ובגלל שבתפקידים הבכירים יותר אין לנו מספיק נשים.

אווה מדז'יבוז': אני אתן לאושרה לדבר רגע ברצף על הצעת המחליטים כי היא נוגעת בסוגיות האלה.

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול לפני כן שאלה על פערי השכר.

יוראי להב-הרצנו: השאלה שלי היא, כי יש איזה שהוא דיסוננס בהבנה, לפחות שלי.

יוראי להב-הרצנו: האם פערי השכר נוגעים לאותה עבודה על ידי גבר או אישה, או הם נוגעים לממוצע של השכר של כל מקבלי השכר שהם גברים ונשים?

אווה מדז'יבוז': ממוצע.

אווה מדז'יבוז': כי באותו תקן במגזר הציבורי, זה מה שאמרתי, נרוויח אותו דבר.

אווה מדז'יבוז': אני מוגבלת מנכ"ל, מנכ"ל משרד מרוויחים אותו דבר.

אווה מדז'יבוז': שקל לשקל.

אווה מדז'יבוז': אבל למשל כוננויות, אם יש שעות של כוננות, או שעות נוספות, או לפעמים מחסור, או חופשות לידה.

יוראי להב-הרצנו: אם כך, הפתרון לא צריך להיות שכר שווה, אלא צריך לוודא שנשים מקודמות יותר לתפקידים בכירים כך שה- - -

אווה מדז'יבוז': חד משמעית.

אווה מדז'יבוז': זה פלוס למשל מה שיכול לעזור מאוד, זה נושא של איזון במשפחה.

אווה מדז'יבוז': עבודה מהבית, כי אנחנו יכולות לצאת ב-16:00 לקחת את הילד, אבל פותחות מחשב ב-19:00, ואת זה כבר אף אחד לא סופר לנו.

יוראי להב-הרצנו: לכן אני אומר, כי לפעמים יש תפיסה שגויה שצריך לקדם חקיקה של שכר שווה - - -

אווה מדז'יבוז': לא במגזר הציבורי.

אווה מדז'יבוז': במגזר הפרטי כן.

אווה מדז'יבוז': אני יכולה להגיד לך, כשאני הייתי מנכ"לית קבוצת מעריב אני הרווחתי פחות ממנכ"ל קבוצת מעריב לפניי ומהמנכ"ל אחריי.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז, אבל לפי הטענה שלך - - -

עודד פורר: למה זה קורה?

עודד פורר: זה נושא מעניין.

יוראי להב-הרצנו: לגמרי.

עודד פורר: זה היה בגלל המשא ומתן שאת ניהלת?

יוראי להב-הרצנו: לא ביקשת?

אווה מדז'יבוז': כן.

אווה מדז'יבוז': כי - - - אני בניתי את זה אחרת.

אווה מדז'יבוז': בסוף קיבלתי יותר כי הלכתי על בונוסים של הישגים כי אני האמנתי בעצמי, אבל זה לא צריך להיות ככה.

אווה מדז'יבוז': למה הבסיס לא אותו דבר?

יוראי להב-הרצנו: נשאלת השאלה אם אנחנו צריכים לחייב את המעסיקים כשאשה עומדת מולם ומבקשת פחות, לחייב אותם לתת לה יותר ממה שהיא דורשת.

עודד פורר: זה דיון מאוד מאוד - - -

אווה מדז'יבוז': זה דיון פילוסופי.

יוראי להב-הרצנו: חד משמעית.

עודד פורר: דבר אחד הוא לא פילוסופי, זה בטוח.

עודד פורר: וזה שהכשרה לניהול משא ומתן בנושאי שכר כחלק ממשהו ש, ארגז כלים שאישה צריכה שיהיה לה עם הכניסה לשוק העבודה, כשאנחנו מדברים כל הזמן על הכנסה של נשים לשוק העבודה, אני לא חושב ששמים לב למתן הכלים איך מתמודדים בשוק העבודה עם פערי שכר, עם דרישות שכר, עם דרישות של תנאי העבודה, מטבע הדברים הרבה פעמים אישה מוצאת את עצמה באה מלמטה או באה מוחלשת לתוך מקום העבודה.

עודד פורר: היא קיבלה אפליה מתקנת, היא קיבלה זה, חרדיות בהייטק, שדיברנו על זה בדיוק בדיון הקודם, שמגיעה, אומרת 'תודה רבה שפתחו לי את הדלת, אז אני לא מבקשת'.

אווה מדז'יבוז': חד משמעית.

אווה מדז'יבוז': זה מביא אותי לעניין של החינוך לגיל הרך, כי משם יש סוג של הסללה.

אווה מדז'יבוז': והחינוך שאתה בא ואומר 'אנחנו שווים', אז זה בעיני ישנה את כל החברה ואת כל התפיסה.

עודד פורר: כן.

עודד פורר: יוראי סליחה.

יוראי להב-הרצנו: מה שרציתי לומר, במגזר הפרטי ברור לי שדרושה התייחסות של יותר, אולי הכשרה במשא ומתן או equal pay באמת.

יוראי להב-הרצנו: יש סוגים של גישה.

עודד פורר: לא רק במגזר הפרטי.

עודד פורר: במגזר הציבורי כשאשה תרצה לדרוש מה שמגיע לה בתוך המגזר הציבורי - - -

יוראי להב-הרצנו: זה בדי מה ששאלתי ואווה השיבה, ובעיני זה מה שמעניין, זה שדווקא במגזר הציבורי הגישה צריכה להיות שונה.

עודד פורר: - - - פחות.

יוראי להב-הרצנו: הגישה צריכה להיות לשיטתך - - -

אווה מדז'יבוז': לא, אני לא חושבת שיש תקן, אני ממש לא חושבת שיש איזה שהוא תקן שאם תהיה בו אישה או יהיה בו גבר התשלום יהיה תשלום שונה.

עודד פורר: אבל אולי הגבר יודע, אגב, יכול להיות אולי שזה הפוך - - - מההיכרות שלי עם שירות המדינה, יש כל מיני תנאים נלווים שמי שמכיר את התנאים הנלווים נהנה מאוד מחבילה לא קטנה שלא מופיעה בתלוש השכר.

עודד פורר: אני לא יודע עד כמה - - -

אווה מדז'יבוז': אני לא בטוחה שזה - - -

יוראי להב-הרצנו: אני אשלים את הרעיון שלי כי מה שהבנתי וזה מה שמעניין בעיני, לא דרוש השוואת תנאים כמו של הצורך בקידום נשים כדי לסגור את הפער בממוצעים, שזה בעיני מה שמעניין ואולי צריך לגשת, בניגוד למגזר הפרטי, במגזר הציבורי צריך לגשת דווקא בנתיב הזה.

עודד פורר: בשני המגזרים צריך לגשת בנתיב הזה, כי כשיהיו יותר נשים מנהלות במגזר הפרטי, כשהם יעסיקו נשים, הם גם לא יעשו את האפליה שאולי הגבר - - -

יוראי להב-הרצנו: אתה לא יכול אבל לחייב מעסיק לבחור בנשים כמנהלות, בציבורי אתה כן יכול.

עודד פורר: אתה יכול לקדם.

עודד פורר: אתה יכול לתמרץ - - -

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: זה דיון שלם.

אושרה פרידמן: וזה מביא אותנו להצעת מחליטים.

אושרה פרידמן: אני מראש אגיד שזו הצעה שהיא ברמת טיוטה ונמצאת בתהליך של איזה שהוא פיינל פורמלי, אחרי דיון מאוד רחב גם עם נציגות המדינה, גם עם משרדים שונים.

עודד פורר: מי מקדם?

עודד פורר: השרה לשוויון חברתי?

אושרה פרידמן: כרגע כן.

אושרה פרידמן: כנראה זו תהיה הצעת מחליטים משותפת אבל מכיוון שהיא עוד - - -

אווה מדז'יבוז': אנחנו יחד עם הנציבות עובדים על זה כרגע, אנחנו מביאים את כל העניין המקצועי והשרה לשוויון חברתי אמורה - - -

אושרה פרידמן: כאשר בעצם המטרה שלה זה בעצם לקדם נשים בשירות המדינה, שהיא מדברת על קידום של נשים בתפקיד סגל בכיר 42-44 במקומות שאפשר, כאשר אנחנו מבקשים לקבל דיווח על שורה של אנשים כל שנה מהנציגות, כדי לראות מה אחוז הנשים בכל משרד בתפקידים הבכירים האלה, וכדי באמת לשים יד על הדופק ולראות איפה הנזילות הזאת או אי היכולת להגיע לאחוזים האלה, כי כשמסתכלים על אחוז הנשים במגזר הציבורי בתפקיד של סגל בכיר, מתיכון ומעלה, רואים שאנחנו בערך ב-44% לפי דו"ח שטאובר, אבל כשיורדים ממש לרזולוציה של תפקיד בכיר למעלה, האחוזים הם נמוכים, הם אפילו פחות מ-33% ולשם אנחנו שואפים להגיע.

אווה מדז'יבוז': האבסורד שאנחנו שואפים ל-33%, כשזה צריך להיות 51%, כמו האחוז שלנו באוכלוסייה.

אושרה פרידמן: כאשר בעצם אנחנו רוצים להשתמש 1.

אושרה פרידמן: בחובת הדיווח שזה יפורסם וכולם יראו ויוכלו לבקר את זה, הדבר השני זה שאנחנו מייעצים לשלב גם ייעוד של משרה לנשים בין 5-10 התפקידים הבכירים שיש במשרד בהנחה והתפקיד הזה מתפנה ויש אישה מתאימה לטובת העניין אז לשריין את התפקיד הזה, זה שינוי משמעותי.

אווה מדז'יבוז': ח"כ יוראי, זה - - - לענות על השאלה שלך.

אושרה פרידמן: הרצון שלנו הוא בעצם גם להשפיע על ועדת הבוחנים, גם על ועדת האיתור, גם על ועדת המכרזים, הנכחה שלנו בכל אחד מהמקומות האלה, חובת הדיווח, שזה מצריך לנמק את הסיבות והנסיבות ללמה לא נבחרה אישה כשיש אישה מועמדת, וגם כשבהרכב חברי הוועדה יהיו נשים זה יתן את הבנפיט לטובת העניין הזה, ליישם את זה.

אושרה פרידמן: התפקיד שלנו בנוסף לזה זה במקומות שהמשרדים לא מצאו את הנשים, 'אז הנה יש לנו מאגר כדי לתת לכם את הנשים.

אושרה פרידמן: פנו אלינו, כשאתם ממילא אמורים לעשות את זה אבל זה לא קורה, אז עכשיו גם כשאתם מבוקרים לטובת העניין, זו החובה שלכם'.

אושרה פרידמן: ואנחנו מקווים שזה באמת יקדם אותנו.

אושרה פרידמן: שוב פעם אני אגיד, נשים מוכשרות איכותיות מקצועיות קיימות, צריך רק לתת להן את ההזדמנות הזו.

אווה מדז'יבוז': אגב, המצב כרגע הוא גם שאם אשה וגבר מגיעים לאותו ניקוד בבחירת תפקיד, אז צריך לבחור באשה.

אווה מדז'יבוז': אבל אנחנו יודעים שלא בעיה לתת שתי נקודות פחות ואז לבחור במי שרוצים.

עודד פורר: תסלחי לי שאתעכב דווקא על הדיווח לפי החוק, בעצם.

עודד פורר: אם אני מבין, משרד, גוף שממנה אמור לדווח לכם בכתב על כל מינוי של ועדה או צוות לאחר או בטרם מונו, ואתם אמורים למסור לנו דיווח שנתי על המינויים האלה שהיו.

עודד פורר: זה מה שהצגת ב-8 למרס בממשלה?

אווה מדז'יבוז': לא.

אווה מדז'יבוז': ב-8 למרס מה שאני הצגתי זה היה המקום שלישראל בראי העולם מבחינת פערי שכר, מבחינת מינויים, מבחינת שוויון מגדרי.

עודד פורר: ומה לגבי מה שנמסר לכם דיווח על מינויים שנמסר לכם דיווח לפיו?

אווה מדז'יבוז': האמת שמעולם לא עשינו את זה.

אווה מדז'יבוז': זה דווקא רעיון טוב, הנושא הזה.

עודד פורר: אני מציע דבר כזה: 1.

עודד פורר: שתפנו למשרדים בהתאם לסעיף 6ג1ג, לקבל עדכון.

עודד פורר: פניה שלכם.

אווה מדז'יבוז': אני חושבת ש- - - טוב, נבדוק את זה.

אושרה פרידמן: אני רוצה רגע להוסיף.

אושרה פרידמן: כשעבדתי על הצעת המחליטים הזו פניתי לאגף ועדות איתור וועדות מכרזים ולאגף סגל בכיר, על מנת לקבל נתונים על כל הוועדות שקמו בכל אחד מהמשרדים, כולל ההרכבים, כולל הבחירות.

אושרה פרידמן: רק מה, היו בחירות והרכבת ממשלה, ובין היתר חלק מהועדות בכלל לא מונו לטובת העניין, ובמקומות שזה מונה ראיתי באמת שיש את הייצוג הנכון, אבל הם ממש מינוריים ובודדים.

אושרה פרידמן: אבל לולא הפניה הזו להצעת המחליטים המשרדים לא מדווחים אלינו אף על פי שהם מחויבים.

עודד פורר: עוד פעם, תעשו איזה שהוא סקרינינג על המשרדים, ואני אשמח לקבוע דיון נוסף שבו תציגו לנו.

עודד פורר: יכול להיות אולי שזה יהיה ביחד עם הדיון עם הנציבות, את המצב בשירות המדינה.

עודד פורר: להכנס קצת לרזולוציות גם של שירות המדינה, ככל שיש - - - זה גם מעניין, שנוגע גם בייצוג ההולם וגם בתפקידים, גם בגלריה של התפקידים מעבר לזה.

עודד פורר: קודם כל הוועדות שהן ועדות רשות, אני יודע שהממשלה לוקה בחסר באופן כללי במינוי הוועדות האלה, במינוי הדירקטוריונים, אני חושב שיש אפילו דו"ח מבקר על העובדה שהמשרדים לא מינו המון נציגים מהמון המון - - -

אושרה פרידמן: כן.

אושרה פרידמן: יש 600 מקומות של דירקטורים שפנויים.

עודד פורר: - - - אני מכיר את זה.

עודד פורר: אבל דווקא עכשיו, אולי אחרי חודשיים שהממשלה הזאת פעילה, אני מניח ששר חדש שנכנס למשרד אומר 'רגע, צריך למנות ועדה פה ועדה פה', - - - שר חדש שנכנס למשרד, מעניין לראות את מי הם מינו.

יוראי להב-הרצנו: ג'ובים.

עודד פורר: לא, זה לא ג'ובים.

עודד פורר: אני חייב לומר.

עודד פורר: הרבה פעמים הוועדות הן וועדות ציבוריות, חלק מהמשתתפים עושים את זה או ללא שכר או עם שכר שהוא באמת - - -

אושרה פרידמן: רוב הוועדות הציבוריות הן ללא שכר.

עודד פורר: אבל זה מקומות שכשהן לא קיימות וכשהשרים לא ממנים, הגופים הופכים להיות משותקים.

עודד פורר: כל הוועדות הציבוריות האלה לא נותנות את מה שהן היו אמורות לתת לגוף ואז מה שנקרא, הכל זורם כזה.

עודד פורר: הניהול זורם.

עודד פורר: ייקח לנו קצת זמן להערכתי לקבוע דיון כזה, זה לא יקרה מחר בבוקר.

אושרה פרידמן: לא, גם צריך לתת להם זמן לענות.

עודד פורר: נכון.

עודד פורר: אבל ככל שלא נתפזר ונלך לבחירות, נקיים את הדיון הזה בתקופה הקרובה.

עודד פורר: זה מאוד חשוב.

עודד פורר: דברים נוספים, מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו?

עודד פורר: יש משתתפים בזום שביקשו לדבר.

עודד פורר: נטע לוי ואחריה קרן הורוביץ

נטע לוי: שלום.

נטע לוי: תודה רבה.

נטע לוי: אני נטע לוי, עו"ד מעמותת אית"ך – מעקי, משפטניות למען צדק חברתי.

נטע לוי: חלק מהמשתתפות, אווה ואושרה מכירות אותנו.

נטע לוי: אנחנו בעקרון עוסקות במעקב אחר יישום סעיף 6ג1 מאז שנת 2008.

נטע לוי: הסעיף עצמו תוקן בשנת 2005 וחשוב לי רגע להתעכב על זה כי יש חשיבות גדולה להפריד בין מינויים והסמכות, ובכל מה שקשור לנציבות שירות המדינה ולייצוג של נשים בתפקידים בכירים בשירות המדינה, שזה דבר מאוד חשוב לכשעצמו, לבין 6ג1 שמדבר, כמו שציינת גם אתה, על ייצוג נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה בוועדות ציבוריות שבעצם עוסקות בנושאים שונים, בין היתר אגב גם בנושאים של שלום ובטחון.

נטע לוי: סעיף החוק הזה הוא מ-2005 והוא בעצם היה סעיף חוק, תיקון היסטורי פורץ דרך בעולם שהביא לידי ביטוי בישראל בחפיפה את החלטה 3125 של מועצת הביטחון של האו"ם שבאוקטובר הקרוב אנחנו עומדים ועומדות לציין 25 להחלטה הזאת.

נטע לוי: הסעיף היה פורץ דרך אבל בהתחלה לא היה לו כמעט בכלל יישום.

נטע לוי: בעקבות המעקב, הפניות שלנו של ארגוני נשים בשבע עתירות לבג"צ שהגשנו בעקבות היעדר יישום של הסעיף היה שיפור באמת בדו"ח האחרון שהוגש לדעתי לוועדה בראשות עאידה בשנת 2015 היו נתונים על 2014 שהראו עליה של אם אני לא טועה, הגענו ל-38% של נשים בוועדות ציבוריות.

נטע לוי: אחת הבעיות שהבחנו כבר אז בנושא הזה זה שבעצם קודם כל לא מדובר על נשים ממגוון הקבוצות, שהסעיף הזה בעצם מטרתו הייתה להביא למגוון קולות, לא רק נשים שישמיעו את קולן ויעבירו חוות דעת לוועדות, אלא שישבו במוקדי קבלת ההחלטות, זו מטרת הסעיף.

נטע לוי: הדבר הנוסף שבעצם ניתן לראות גם בדו"ח של שנת 2015 וגם אגב בכתבה שנעשתה וקיבלה מידע מהמשרדים השונים ומהרשות לקידום מעמד האישה, בעצם המשרדים שכן הקפידו על ייצוג שוויוני היו בעיקר משרד החינוך, אם אני לא טועה גם משרד המדע.

נטע לוי: אני יכולה להעביר לכם את הכתבה הזאת.

נטע לוי: בעצם ב-2018 רק שבעה משרדים עמדו בדרישה הזאת של החוק להעביר לרשות את הנתונים האלה.

נטע לוי: המאגר שהרשות השיקה הוא מאוד חשוב, אנחנו מברכות על זה ורואות בזה פריצת דרך.

נטע לוי: חשוב להגיד, אנחנו הגשנו יחד עם מרכז רקמן ובשם 13 ארגונים את העתירה לבג"צ בעניין היעדר ייצוג של נשים בכלל בצוות המומחים שהוקם על ידי המל"ל בעניין ההתמודדות עם משבר הקורונה, ובג"צ בעצם קודם כל החליט, בעצם בג"צ אמר שהוועדה כבר סיימה את עבודתה, אבל שחשוב להדגיש שגם בוועדות ציבוריות שקמות אד-הוק, ועדות ציבוריות שעוסקות במשבר ובעת חירום, גם שם חייב להיות ייצוג נשים ממגוון הקבוצות, ובאמת הייתה את הפעולה המבורכת של שיתוף הפעולה של המל"ל והפניה לרשות לקידום מעמד האישה להקמת הוועדה החדשה שזה בעצם המנגנון שקבע הסעיף, הסעיף שלשמו התכנסנו כאן.

נטע לוי: זאת אומרת שיש מנגנון וצריך ליישם אותו.

נטע לוי: אני רק אציין עוד בשולי הדברים שגם בשבוע שעבר נודע ששר החינוך מקים ועדה פדגוגית מייעצת עם משתתפים ומשתתפות מבחינת ייצוג של שוויון מגדרי, מבחינת מספר הנשים, יש שם מספר לא מבוטל של נשים אבל בולטות בהיעדרן מקבוצות מודרות, מקבוצות מיעוט באוכלוסייה, אין שם נשים.

נטע לוי: אגב, גם אין שם גברים מהחברה הערבית או נשים חרדיות למשל, שבעצם זה גם מה שהבאנו בפני בג"צ גם לאחרונה, אמרנו שכאשר באים לדון ולתת, מטרת הוועדות הציבוריות היא בעצם להביא להחלטות הטובות ביותר לכלל החברה, וחשוב מאוד שבפני הוועדה הזאת יהיו כל הנתונים ולא רק כחוות דעת חיצוניות שנשמעות, אלא כמקבלות החלטה.

נטע לוי: תודה רבה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: קרן הורוביץ מנכ"לית מרכז רקמן ואחריה תמר שוורץ.

קרן הורוביץ: שלום.

קרן הורוביץ: אני קרן הורוביץ, אני עורכת דין, אני מנהלת את מרכז רקמן לקידום מעמד האישה באוניברסיטת בר אילן, בין היתר אנחנו עוסקים רבות בקידום נשים בממסד הדתי.

קרן הורוביץ: הדברים שלי באים כהמשך ישיר לדברים של נטע.

קרן הורוביץ: אני מאוד מברכת את קיום הדיון החשוב הזה, כי בהקשר של ייצוג הולם בוועדות ציבוריות יש עוד הרבה עבודה של שינוי קידום, שינוי בתפיסות עולם.

קרן הורוביץ: כי העובדה שבישראל 2020 התכנסה ועדת וקסמן שעליה הגשנו את העתירה ביחד עם אית"ך, וישבו סביב השולחן מעל 20 מומחים, גברים בלבד, וזה לא הפריע לאף אחד סביב השולחן, היא אומרת שיש לנו עוד הרבה עבודה בעצם.

קרן הורוביץ: קל לתרץ את זה בזה שזו הייתה ועדה מתנדבת ולא מינוי, אבל לא הייתי ממהרת לקבל את התירוצים, והייתי חושבת על איך, אם זה הרשות לקידום מעמד האישה או אם זה הוועדה הזאת, לוקחים תפקיד אקטיבי יותר בשינוי המציאות הזאת שבה יכולה בישראל להתכנס ועדת מומחים ולא תהיה ולו מומחית אחת שתפרוש את השקפותיה, דעותיה, מומחיותה.

קרן הורוביץ: אני רוצה להדגיש ביתר שאת את הנקודה שנטע דיברה עליה, ששיתוף ציבור לא יכול להחליף את העובדה שנשים ישבו סביב השולחן בוועדות ציבוריות.

קרן הורוביץ: יש נטייה לפטור את נושא הייצוג ההולם בזה שמפרסמים קול קורא לכל הארגונים של החברה האזרחית להביע את דעתם, זה לא תחליף, זה לא מאפשר להיות חלק ממעגל ההשפעה.

קרן הורוביץ: אני רוצה לדבר פה על עוד זווית נוספת קטנה בהקשר של ועדות ציבוריות שקרובה יותר לתחום עיסוקנו.

קרן הורוביץ: לא בהרבה, אבל בחלק מהוועדות הציבוריות שמור מקום לנציג מתחום ההלכה, לרב, הרבה פעמים המקום הזה שמור לא בהכרח מתוקף של חוק, ואני חושבת שאחד הדברים שצריכים לעשות בהם שינוי הוא להבין שמנהיג רוחני, איש דת, לא חייב להיות בהכרח איש, הוא יכול להיות גם אישה וכאן אני חושבת שיש הרבה מקום – שוב פעם, בגלל שהדברים לא בהכרח מעוגנים בחוק אלא עניין של מנהגים – לקחת תפקיד אקטיבי, אנחנו כארגונים לוקחים אותו אבל גם הרשות וגם הוועדה יכולה לקחת את זה בלשבור תפיסות ולהבין שאין זוויות ראיה ששמורות אך ורק לגברים, ואני חושבת שחשוב להדגיש את זה.

קרן הורוביץ: תודה רבה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: תמר שוורץ

תמר שוורץ: שלום.

תמר שוורץ: תודה רבה על קיום הישיבה ועל האפשרות לדבר, באמת פרשתם בפנינו מצגת מאוד רהוטה ומרשימה.

תמר שוורץ: אני כתבתי את זה גם בצ'ט ואני רוצה להעלות את הנושא של אלימות כלכלית, יש לי הזכות להיות מנכ"לית רוח נשית, שעוסקת בשיקום כלכלי תעסוקתי של נשים נפגעות אלימות.

תמר שוורץ: אנחנו מטפלות בנשים שנפגעו בכל סוגי האלימות אבל הדגש שלנו והמיקוד שלנו הוא בתחום הכלכלי, גורם כלכלי הוא באמת גורם מאוד משמעותי ביכולת של האישה להשתקם, לצאת ממעגל האלימות ולא לחזור אליו.

תמר שוורץ: כמעט חצי מהנשים שנמצאות במקלטים חוזרת לבן הזוג האלים, שזו התנהגות לא רציונלית, עקב התלות הכלכלית בו.

תמר שוורץ: מקודם אמרה אווה מדז'יבוז' שהיא לא עוסקת בפן הטיפולי, וזה לפתחו של משרד הרווחה, אלא בהעלאת מודעות ציבורית, שזה חשוב מאוד, כי טיפול וחקיקה הם לא האספקטים היחידים של כל היבט של תופעת האלימות.

תמר שוורץ: מאוד מאוד חשובה העלאת המודעות במיוחד לאלימות כלכלית שזו אלימות כל כך חמקמקה, כל כך נסתרת שלא במודעות הציבור, ועדיין אין חקיקה.

תמר שוורץ: אנחנו גם כתבנו הצעת חוק בנושא ואנחנו מאוד מקוות שבכנסת הזאת היא סוף סוף תעלה.

תמר שוורץ: הייתי שמחה אם הרשות הייתה לוקחת את הספור של העלאת מודעות לא רק לנושא של הטרדות מיניות שצוינו קודם – ושוב, אני לא מקלה ראש בשום דבר ממה שצוין, הכל סופר חשוב, אני רוצה להציע גם את הנושא שלאלימות כלכלית.

תמר שוורץ: סימנים, סימני אזהרה, איך אישה תבין שהיא בתוך מצב כזה כי רוב הנשים לא מגדירות את עצמן הציבור לא מגדיר את זה כאלימות אם אין סימנים פיזיים.

תמר שוורץ: אז את הנושא הזה הייתי רוצה להעלות על סדר היום של הרשות.

תמר שוורץ: תודה.

עודד פורר: אווה, דברים לפני שאני מסכם?

אווה מדז'יבוז': אני רק רוצה להתייחס שהשרה לשוויון חברתי מקדמת עכשיו את הצעת החוק בנושא של אלימות כלכלית.

עודד פורר: מאה אחוז.

עודד פורר: אנחנו מודים לרשות ולאווה על המצגת ועל הדברים.

עודד פורר: בהחלט אני שמח שסוף סוף הוועדה חזרה לפעילות אז אפשר להציג ולעקוב אחרי הנושאים האלה.

עודד פורר: אנחנו כן נבקש להתמקד קצת יותר עוד פעם בסעיף 6ג ולעשות פולו-אפ.

עודד פורר: מנהלת הוועדה תהיה אתכם בקשר ברגע שזה גם טיפה מתקדם כי צריך שהמשרדים יגיבו וצריך פה איזה שהוא תהליך.

עודד פורר: אני אשמח, ככל שנדע יותר ותשתפו יותר על התקדמות המאגר שהושק בינואר, זה בהחלט יכול להיות פלטפורמה, קודם כל לדברר אותו, שאנשים יכירו שהוא קיים.

אווה מדז'יבוז': הייתה השקה מאד שקטה אתה צודק.

עודד פורר: מאוד קשה לעשות השקה בתקופה הזאת של הקורונה, כרגע מה שלא קורונה לא מקבל חשיפה כמעט.

עודד פורר: אבל עדיין יש פה חשיבות מאד גדולה גם מול המנכ"לים השונים, גם מול השרים.

אווה מדז'יבוז': אני חושבת שגם מול הנשים שלפעמים מוצאות את עצמן כבר בבית והן יכולות למלא ואולי יש איזה שהוא סוג של תקווה.

עודד פורר: בסדר גמור.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: הישיבה נעולה.