הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 23, פרוטוקול מספר 9, 2020-07-14 10:05

עודד פורר: בוקר טוב לכולם.

עודד פורר: אני שמח לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי, היום ה-14 ביולי כ"ב בתמוז, תש"ף.

עודד פורר: נושא הדיון להיום הוא התנגדות האוצר להכרה והכשרה מקצועית כחלופה בתואר לטובת קידום תעסוקת נשים חרדיות בהייטק.

עודד פורר: אני חייב לומר שהדיון הזה נולד כתוצאה מפרסום שנחשפנו אליו, על תכנית כזו שמעודדת ומאפשרת שילוב וקידום תעסוקתי, ומשום מה תקועה בתוך הצנרת הבירוקרטית.

עודד פורר: חשוב לי לומר גם לנציגי האוצר שיושבים פה וגם לנציגים האחרים, לפני שנראה את התכנית ונלמד עליה קצת ונבין איפה זה תקוע, קידום נשים בתעסוקה הוא אחד היעדים שלקחנו על עצמנו כאן בוועדה ולא רק קידום בתעסוקה כדי להעלות את אחוז הנשים שמשתתפות בתעסוקה, שסך הכל אחוז ההשתתפות של נשים בתעסוקה במדינת ישראל הוא יחסית מהגבוהים במדינות ה-OECD, ואת זה אתם מכירים, השאלה היא איפה משתתפים בתעסוקה, והשאלה היא עד כמה התעסוקה הזאת גם נחשבת, תעסוקה איכותית או תעסוקה שמקדמת יותר, או שזה בסוף השתתפות בתעסוקה בשלבים הנמוכים של הארגון, נקרא לזה, עם השכר הנמוך יותר, עם חלקיות המשרה ולא היא.

עודד פורר: לא זאת הכוונה.

עודד פורר: הכוונה היא באמת להגיע להשתתפות שהיא השתתפות איכותית.

עודד פורר: לכן כשנחשפתי לנושא הזה של תעסוקת נשים חרדיות שבוודאי זה אחד היעדים שאני יודע שגם האוצר שם אותו לנגד עיניו, ביקשתי לקיים ולראות את הדיון הזה ולהבין איפה הפלונטר הזה תקוע ולראות איך אנחנו יכולים אולי לסייע בהתרת אותו הפלונטר.

עודד פורר: זאת מטרת הדיון, אין פה מטרה לא לנגח אף אחד ולא לריב עם אף אחד אלא פשוט לפתוח לפעמים פקקים שנתקעו בצנרת.

עודד פורר: נמצאים איתנו ונתחיל את הדיון הזה קודם כל בזום עם הצגת התכנית עצמה, שלפחות עליה היה הפרסום, גם נוכל להבין ואחרי זה ניתן התייחסויות כשמעניין אותי באמת לשמוע את התייחסות האוצר בתוך האירוע הזה.

עודד פורר: נמצא איתנו רועי כהן, מנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות.

רועי כהן: שלום לכולם, תודה רבה יו"ר הוועדה על ההזמנה.

רועי כהן: אני ברשות

רועי כהן: כם אשתף את המצגת כי חשוב לי שכולנו נהיה על אותו דף.

רועי כהן: קודם כל שוב אני רוצה להודות ליו"ר הוועדה ח"כ עודד פורר על ההזמנה שלך לבוא ולדון בנושא שהוא באמת חשוב מבחינתנו.

רועי כהן: אני המנכ"ל של המכון החרדי למחקרי מדיניות, אני חושב שהסוגיה שנשוחח עליה היום היא במידה רבה רלוונטית לתכנית הכלכלית שהממשלה תביא בפני הכנסת.

רועי כהן: יש לנו שני רכיבים שהם רלוונטיים בצורה משמעותית.

רועי כהן: אחד זה תשתיות לצמיחה והדבר השני הוא הכשרות מקצועיות.

רועי כהן: אני קודם כל רוצה לתת כמה נקודות כלליות.

רועי כהן: מה זה בעצם סמינרים?

רועי כהן: סמינרים זה גוף ההכשרה שיש לנשים החרדיות.

רועי כהן: זה בעצם אקוויוולנטי ל-יג'-יד', הן עושות את זה בטווח הגיל הזה.

רועי כהן: סמינרים זה יג'-יד' של העולם החרדי.

רועי כהן: זה דבר ראשון.

רועי כהן: דבר שני, למה תעסוקת נשים במגזר החרדי משמעותית?

רועי כהן: היא משמעותית כי במידה רבה הנשים הן אלה שקובעות את רמת החיים ורמת ההשתכרות של משק הבית החרדי ולכן בוודאי שסוגיית נשים היא משמעותית בכל מצב, במגזר החרדי על אחת כמה וכמה.

רועי כהן: נקודה נוספת שיו"ר הוועדה דיבר על זה בפתיח, דיברת על שיעור התעסוקה של הנשים, הוא עלה משמעותית, כנ"ל של הנשים החרדיות, אבל בוודאי איכות התעסוקה עדיין נמוכה, בוודאי ובוודאי בעולם ההייטק.

רועי כהן: זה הפתיח שרציתי לתת.

רועי כהן: אנחנו רוצים להבין מה הרקע או מה הביא אותנו להקים את התכנית הזאת.

רועי כהן: קודם כל אנחנו מדברים על שילוב בין צורך אמיתי וחריף לכח אדם מיומן בתעשיות הייטק ובתעשיות הביטחוניות שזה מצד אחד, ומהצד השני כוח אדם איכותי ביותר במגזר החרדי שהוא לא מנוצל, ובעצם מאפשר לנו לייצר תכנית שגם המדינה, גם התעשייה וגם המגזר החרדי, כולם יכולים להרוויח.

רועי כהן: כמו שאנחנו רואים כאן, שלושת הדברים הללו הביאו את התעשייה, את האקדמיה, את המגזר החרדי והעולם הרבני והפילנתרופיה לחשוב - - - כשאנחנו מדברים על זה שיש הבנה שיש חוסר אמיתי יש לנו דו"ח של רשות החדשנות, נכתב על זה הרבה מאוד, יש לנו פוטנציאל לא ממומש משמעותי שיש לנו במגזר החרדי, אנחנו מדברים בתכנית הנוכחית על השכבה העליונה כמו שאנחנו מכירים, כל התפלגות גאוסית שיש על האוכלוסייה, 7% העליונות שמסוגלות, אגב, שאם הן היו חילוניות, הן היו מועסקות בכל תחומי החיים, בוודאי רופאות, מהנדסות או כל הדברים כמובן הכי משמעותיים שיש.

רועי כהן: כל הגורמים הללו באו יחד, קם פורום ההייטק, תיכף ד"ר גיורא ירון שעומד בראש פורום ההייטק ידבר על הצורך של התעשייה וידבר על התהליך שעברנו שם, אבל בסוף יש לנו כאן היקף מאוד רחב של אנשים מאוד חשובים מארגונים מאוד חשובים שישבו יחד על המדוכה וחשבו על התכנית שנקראת 'חרדים להייטק'.

רועי כהן: אני לא אדבר על הכל, אבל אדבר על העקרונות.

רועי כהן: פה אנחנו רוצים להבין מה הבסיס של ההכשרה.

רועי כהן: אנחנו מדברים על הכשרה שהיא מקבילה ברמה שלה לידע שנרכש במסלול תואר ראשון במדעי המחשב, והדבר החשוב ביותר ודווקא בגלל שהמעסיקים וחברות ההייטק היו שותפים לתכנית מהתחלה, אנחנו מדברים על הכשרה שהיא costume made, שהיא גם נעשתה בהתאם לצרכי השוק ולדרישות המעסיקים, והיא גם כוללת תוך כדי בתוכה, כבר imbedded, התנסות שהיא מעשית אינטנסיבית בשילוב התעשייה.

רועי כהן: זה דבר שהוא מאוד משמעותי.

רועי כהן: יש לנו את הרגל של התעשייה, בוודאי יש לנו את הרגל של העולם החרדי של המגזר החרדי.

רועי כהן: אנחנו מדברים על סגל הוראה שהוא סגל הוראה מאוד ברמה שהיא כמובן מאוד גבוהה, ואנחנו מדברים על הכשרה באמצעים מקוונים, לדוגמה MUX, MASSIVE OPEN ONLINE COURSES, בגדול יש לנו כאן

רועי כהן: פלטפורמה שהיא אינטרנטית שמאפשרת לנו להכניס לתוך הסמינרים את הידע הנרכש.

רועי כהן: אז מה אנחנו בעצם מבינים?

רועי כהן: שיש לנו איזו שהיא שעת כושר שגם המגזר החרדי, גם העולם הרבני, גם התעשייה מבינים שיש לנו כאן הזדמנות לבוא ולהכניס בנות איכותיות עם הכשרה ומיומנות גבוהה לתוך עולם התעסוקה ברמה הכי גבוהה.

רועי כהן: ושוב פה אני רוצה לציין, וד"ר גיורא ירון ידבר על זה בהמשך, אין כאן קיצורי דרך.

רועי כהן: בסוף אנחנו מדברים על בנות ברמה מאוד גבוהה עם הכשרה מאוד גבוהה.

רועי כהן: בואו נדבר רגע על מספרים.

רועי כהן: אז מה בעצם היעדים שלנו?

רועי כהן: בטווח הבינוני לשלוש שנים הקרובות אנחנו מדברים על 1,500 נשים, ואנחנו לא מדברים על כאלה שעשו קורס אחד ב- - -

עודד פורר: רועי, זה 1,500 נשים סך הכל בשלושת השנים או כל שנה 1,500 נשים?

רועי כהן: לא.

רועי כהן: סך הכל בשלושת השנים הקרובות, כי אנחנו מדברים בעצם על הליך שהוא הדרגתי, של כניסה מדורגת לסמינרים עצמם, אז זה סך הכל.

רועי כהן: אבל בטווח הארוך, כלומר כשאנחנו מדברים על עוד עשר שנים מעכשיו, שללא שום ספק הממשלה עכשיו בונה את התכניות לזמן הקרוב, אנחנו מדברים על 1,300 נשים שזה בעצם הזרם, זה כל שנה.

רועי כהן: ושוב, כמובן אנחנו מדברים כאן על הרמה הגבוהה ביותר, עם מיומנות גבוהה, עם איכויות מאוד גבוהות ואני יכול להגיד לכם שמספר התכניות שיש בממשלה להכניס מהנדסים לשוק התעסוקה, בין אם זה להביא אותם מחו"ל או בין אם זה לעשות תכניות כאלה ואחרות שהממשלה עשתה אחרי צוק איתן לדוגמה, שנקראת 'הישגים להייטק', הממשלה משקיעה הרבה מאוד מאמץ וכסף כדי להכניס מהנדסים ברמה איכותית גבוהה ובצדק, ופה אנחנו מדברים על פול אדיר ועל כח אדם ענק שהוא לא מנוצל, שאנחנו יכולים לנצל אותו.

רועי כהן: אז דיברנו על תעסוקה וצמיחה, תשתיות צמיחה, זה ברור, עידוד תעסוקה, זה בהחלט נמצא בהלימה מושלמת.

רועי כהן: דבר אחרון שאומר לפני שנעבור לד"ר גיורא ירון, דיברתי על זה שכולם רוצים, זה נשמע מאוד הגיוני, אבל האם זה אפשרי.

רועי כהן: התשובה היא כן, ויש לנו גם הוכחת היתכנות.

רועי כהן: אנחנו במהלך השנתיים האחרונות עושים פיילוט שנקרא תכנית 'אדווה', יחד עם - - -ולוסוטי וסטארט אפ ניישן סנטרל, ופה בעצם אנחנו מדברים על זה שאנחנו עושים בפועל מה שאמרתי, אנחנו לוקחים את הבנות החרדיות בתוך הסמינרים, מבצעים להן הכשרה בשיתוף התעשייה, יחד כולם, ואנחנו בעצם מבינים שהדבר הזה עובד.

רועי כהן: ואחר כך, אחרי שידבר ד"ר גיורא ירון ופרופ' מנדלוביץ' אם תרצו, אני אספר לכם על רבקי שהיא תלמידה מצטיינת ואיכותית בצורה בלתי רגילה שכבר התעשייה מאוד רוצה להעסיק אותה במסגרת ה-Boot camp, שכבר נעשה עכשיו עם התעשייה.

רועי כהן: נתתי את ה-Over view עצמו, אנחנו מבינים שיש לנו כאן הזדמנות, יש לנו כאן שעת כושר, יש כאן משמעות אדירה שהמומנטום שצברנו והניסיון שצברנו עד עכשיו יתממש בשנת הלימודים הקרובה ועל כן הזמן שהדיון הזה מתקיים הוא זמן מבחינתנו שהוא זמן קריטי, ואני מאוד מודה ליו"ר הוועדה מקרב לב על זה שהוא זימן את הדיון.

רועי כהן: אני מעביר את השרביט בשמחה לד"ר גיורא ירון שידבר על צרכי התעשייה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ד"ר ירון, תציג את עצמך לפרוטוקול בבקשה.

גיורא ירון: תודה.

גיורא ירון: אפשר להקרין את השקף אבל לא חייבים, אני הולך בעיקר לדבר.

גיורא ירון: אז קודם כל תודה על ההזדמנות פעם אחת, אני חושב שיו"ר הוועדה השכיל להציג את הבעיה.

גיורא ירון: אנחנו באיזה שהוא dead lock.

גיורא ירון: אני סביב הנושא הזה עסוק מסביב לשעון, 18 חודשים עם 63 פגישות.

גיורא ירון: 63 פגישות סביב הנושא, רובן עם האוצר ולכולן האוצר הוזמן.

גיורא ירון: כך שאין פה שום אינפורמציה שלא נחשפה לאוצר או שהאוצר לא היה חלק ממנה, ואני הולך לקחת אתכם דרך מה שעשינו.

גיורא ירון: הפועל היוצא של העבודה של ה-18 חודשים מסוכם במסמך שנשלח לכם בן 73 עמודים, אני מבין שיש אותו לחברי הוועדה, יש אותו גם לאחרים, עם מכתבי תמיכה.

גיורא ירון: מכתבי תמיכה שמחולקים לשלוש קטיגוריות אבל בואו קודם כל ניכנס אחד-אחד.

גיורא ירון: קודם כל מבחינת הרקע האישי שלי, אני איש הייטק, הייתי יו"ר אוניברסיטת תל אביב כך שאני מכיר את האקדמיה.

גיורא ירון: אני בוועדה מייעץ לשר הביטחון על הפרש הטכנולוגי, הייתי שותף לכיפת ברזל, כך שאני למעשה בכל שנות חיי מקפיד על שלוש רגליים.

גיורא ירון: אקדמיה, בטחון והייטק.

גיורא ירון: רוב זמני מוקדש בהייטק ואם השמיים לא היו סגורים אז הייתי אומר ש-50% מזמני אני בסיליקון ואלי ו-50% מזמני אני נמצא כאן בארץ.

גיורא ירון: זה הרקע שלי, מי שרוצה יש לוועדה גם את הלינקד-אין שלי, עם כל החברות שהקמתי, מכרתי, הצליחו, חלק פחות הצליחו, הקמתי את - - - במגדל העמק, בקיצור אני מה שנקרא מה-old guard של תעשיית ההייטק בארץ.

גיורא ירון: אני רוצה להפריך איזו שהיא אגדה אורבנית לגבי ההייטק בארץ.

גיורא ירון: לא חסר כח אדם.

גיורא ירון: נא לרשום.

גיורא ירון: ד"ר גיורא ירון אמר 'לא חסר כח אדם'.

גיורא ירון: בהודו נוספים כל שנה מיליון איש שגמרו תואר ראשון.

גיורא ירון: זה לא הבעיה שלנו.

גיורא ירון: הבעיה שלנו זה ראש הפירמידה, האנשים היותר חכמים, הארכיטקטים, אלה שבאמת מכירים את ההארד-קור של הטכנולוגיה.

גיורא ירון: אז בואו נמחק בכלל מהטרמינולוגיה את כל קורסי העבודה האלה של שלושה חודשים, ארבעה חודשים, יש להם מקום אבל זה לא הייטק.

גיורא ירון: יש מקום להעסיק חרדיות בדברים האלה, אבל זה לא הייטק.

גיורא ירון: אז בואו לא נבלבל בין כל המושגים האלה.

גיורא ירון: אני היום בעוונותיי הרבים גם בבורד של אמדוקס, יו"ר הוועדה הטכנולוגית, ובעוונותיי הרבים אני מושקע גם בתשע חברות שלכולן יש רגל בסיליקון ואלי.

גיורא ירון: זה לגבי הצרכים.

גיורא ירון: קודם כל היה צריך להדגיש את האוכלוסיות האלה.

גיורא ירון: הייטק וחרדים לצערי עד היום זה לא שני דברים שהלכו יחד.

גיורא ירון: זימנתי אלי הביתה את זקני הכפר, מוולדמן ממלנוקס, נמרוד מנכ"ל התעשייה האווירית, קובי ריכטר מ- - -, הרשימה ארוכה, ואמרתי לחרדים 'תזמינו אתם את מי שאתם רוצים'.

גיורא ירון: אני לא בית כשר.

גיורא ירון: שכחתי לציין עוד דבר, אני יליד קיבוץ ובעוונותיי הרבים אפילו בר מצווה לא הייתה לי.

גיורא ירון: אני נמצא פה pure בגלל נושא חסר כח אדם איכותי בהייטק.

עודד פורר: לא מאוחר לנושא של בר המצווה.

עודד פורר: אם תצטרך סיוע אני מכיר כמה חברים בכנסת שאולי ידעו לסייע לך בעניין...

גיורא ירון: אוקיי.

גיורא ירון: אבל מאז שחברתי לחברים החרדים אני כבר במקום קצת אחר.

גיורא ירון: האמת היא שגם התנועה הקיבוצית קצת זזה עם השנים.

גיורא ירון: אוקיי.

גיורא ירון: אז מה עשינו?

גיורא ירון: עשינו כינוס גדול בגוגל שאליו זימנו את כל המעסיקים הגדולים במשק, בהייטק.

גיורא ירון: גוגל, - - -ג'ונסון, אינטל, מלנוקס, ג'ונסון אנד ג'ונסון, you name it.

גיורא ירון: אפשר לספק לכם את הרשימה.

גיורא ירון: האמת היא שמי שיש לו את המסמך הזה, המשתתפים מופיעים ברשימה עצמה.

גיורא ירון: אז אין סיבה למנות את זה.

גיורא ירון: דבר אחד היה ברור, שבפורום של 35 איש אי אפשר לעשות עבודה.

גיורא ירון: אז מינינו שתי תתי ועדות.

גיורא ירון: אחת, בראשה עמד פרופ' מנדלוביץ', פרופ' מוכר באוניברסיטת תל אביב, יש לו גם זכויות בהייטק עצמו, הוא מכר כמה חברות, כלומר גם הוא עם מה שנקרא 'רגל פה רגל שם'.

גיורא ירון: אבל הרגל הכבדה שלו באוניברסיטת תל אביב.

גיורא ירון: יחד איתו היה פרופ' טייטלבאום מבר אילן, בא מעולם הפיזיקה, היה רקטור של בר אילן.

גיורא ירון: הם ראיינו ראיונות עומק את בכירי התעשייה.

גיורא ירון: כלומר אם מישהו חושב שמשיחה עם אייל ולדמן ניתן ללמוד מהם הצרכים הטכניים של מלנוקס, טועה.

גיורא ירון: מי שחושב שניתן לדבר עם תא"ל א' מ-8200 ולדעת מה הצרכים של 8200, טועה.

גיורא ירון: צריך לדבר עם הסרן, הרב סרן, אלה שהידיים שלהם נמצאות על ה- - - תת הוועדה ועבדכם הנאמן עשו עבודת עומק, וזה ממש יורד לשפות תכנות, לפרטי פרטים, דוד יתן את התכנית ב-high level, מי שירצה לצלול יהיה מוזמן לצלול.

גיורא ירון: אבל זה חלק מהבעיה.

גיורא ירון: החלק השני של הבעיה זה לא - - - היינו צריכים לוודא שהרבנים איתנו.

גיורא ירון: שכחתי לציין פרט אחד, שנתתי את הסכמתי, אמרתי 'אני עובד בשביל הרבנים.

גיורא ירון: אם אין רבנים אני לא במשחק'.

גיורא ירון: כשהייתי יו"ר אוניברסיטת תל אביב פנו אלינו לעשות כיתות בהפרדה, אמרנו no way, אנחנו מוסד ליברלי, לא יקום ולא יהיה.

גיורא ירון: ידידי פרץ לביא נשיא הטכניון אמר 'בואו נעשה ניסוי'.

גיורא ירון: עשו ניסוי, שכחו את הרבנים.

גיורא ירון: עשו כיתות בהפרדה.

גיורא ירון: אתם יודעים כמה תלמידות הגיעו.

גיורא ירון: אפס.

גיורא ירון: כלומר האוצר יכול לשים 7,000 שקל ליום, לדקה, לשניה, או 7 מיליארד שקל לתכנית, אם אין תמיכה של רבנים, אין תכנית.

גיורא ירון: למה?

גיורא ירון: ככה.

גיורא ירון: בקיצור, במקביל לוועדה של הסילבוס ביקשנו ממר ישראל תיק שנמצא פה איתנו, שחי את עולם הסמינרים וכן בא מהעולם החרדי, 'ישראל אתה חייב לעבוד עם הרבנים, אני רוצה שהם יבינו את התכנית, יעברו דף-דף ויאשרו את זה'.

גיורא ירון: אם אתם חושבים שלהוציא מכתב תמיכה מהרבנים זה הליכה בפארק, אני מודיע לכם, זה לא היה הליכה בפארק.

גיורא ירון: הם למדו את זה, שאלו שאלות, מינו מישהו שילווה את התכנית, לא פשוט.

גיורא ירון: אבל לזכותו של ישראל, הוא הוציא מהם חתימה על נייר כמו שהוצאנו מאחרים.

גיורא ירון: ברגע שהיה לנו את זה, ולא לשכוח – האוצר מלווה אותנו כל הדרך, הלכנו ליו"ר ות"ת הגב' יפה זילברשץ שאני מכיר אותה עוד מתקופת האוניברסיטה, ואמרנו לה 'זו התכנית, מה את מציעה לנו לעשות'.

גיורא ירון: אמרה 'תבואו בקשר עם אחד משני המוסדות האקדמיים שמאוד מתאימים לזה.

גיורא ירון: אחד האוניברסיטה הפתוחה והשני זה מכון לב'.

גיורא ירון: דיברנו עם האוניברסיטה הפתוחה, לא הגענו למקום שאנחנו יכולים להפגיש בינם לבין הרבנים, דיברנו עם מכון לב, והקליק היה - - - אני חייב לציין למען הגילוי הנאות שאני עשיתי את הדוקטורט באוניברסיטה העברית זאב לב עוד היה בחיים, היה אחד מהפרופסורים בתחום האופטיקה, הטובים שקמו למדינת ישראל, ומכון לב קם בדמותו ובצלמו.

גיורא ירון: מכון מאוד מאוד איכותי ומי שפגשתי מתוכו רק הרשים אותי, אני חייב לומר.

גיורא ירון: בקיצור, ההצעה שלנו היא ללכת עם מכון לב שיתכלל את האירוע ויבטיח מצויינות אקדמית.

גיורא ירון: אני רוצה, יו"ר הוועדה, שתבין.

גיורא ירון: יש פה איזה דיסוננס כל הזמן.

גיורא ירון: הרבנים מאוד חרדים כל הזמן לחייהן של הנערות שתקחנה את הקורסים.

גיורא ירון: ללמוד פיזיקה, מתמטיקה, תכנות, אני אדגיש בעיקר תכנות, קצת מהדברים האחרים, זה מטורף.

גיורא ירון: אין יום ואין לילה.

גיורא ירון: בחורות צעירות, חלקן מתחתנות, יש להן את האירועים שלהן, לא פשוט.

גיורא ירון: אבל ישראל הצליח בתבונתו הרבה לאזן בין המצוינות האקדמית לדרישות של חיי הקהילה.

גיורא ירון: אגב, האגדה האורבנית שיש סתירה בין להיות בהייטק או להיות בעולם החרדי, זו אגדה אורבנית.

גיורא ירון: אין שום סתירה.

גיורא ירון: אם הם רוצים לקיים את החיים החרדים שלהם, תבוא עליהם הברכה.

גיורא ירון: זה לא נמצא בסתירה למה שאנחנו מנסים לעשות.

גיורא ירון: בקיצור, לקחנו את ההנחיות של יפה, חזרנו לתעשייה וביקשנו מכתבי תמיכה פורמליים.

גיורא ירון: כבוד יו"ר הוועדה, יש לכם העתקים של מכתבי התמיכה.

עודד פורר: קיבלנו.

גיורא ירון: יש לכם.

גיורא ירון: יופי.

גיורא ירון: את של הרבנים ביקשתי להוציא כי הם ביקשו שזה לא יהיה בפאבליק דומיין.

גיורא ירון: וכאן אני מסיים.

גיורא ירון: שם המשחק הוא ידע.

גיורא ירון: תעודה, אני רוצה להגיד משהו על תעודה.

גיורא ירון: אמא שלי מאוד גאה בזה שיש לי תעודה, BA מאסטר דוקטורט בהצטיינות, פנטסטי.

גיורא ירון: אבל לא זו הדרך שבה התעשייה עובדת.

גיורא ירון: בתעשייה תעודה מאפשרת לך לעבור את כח האדם, 'אה, יש לו תעודה מהטכניון, או.

גיורא ירון: קיי, ניקח אותו.

גיורא ירון: אוניברסיטת תל אביב ניקח' וכולי.

גיורא ירון: היעד הוא להגיע לוועדת הקבלה.

גיורא ירון: בוועדת הקבלה יושבים חבר'ה טכניים, הם יורידו כל מועמד לברכיים למצב של משהו שהוא לא מבין בו, והאתגר הוא לראות איך הוא מתמודד איתו.

גיורא ירון: כלומר זה ידע, ידע וידע.

גיורא ירון: התעודה חשובה, אני לא מזלזל.

גיורא ירון: מה אפשר לעשות?

גיורא ירון: יש לרבנים בעיה עם המוסדות האקדמיים.

גיורא ירון: לבסוף משפט סיום.

גיורא ירון: אחד מגאוני העם היהודי שבמקרה קוראים לו אינשטיין אמר 'שתמשיך לנסות חזור ונסה את מה שעשית, אין שום סיבה שתצפה לתוצאה אחרת'.

גיורא ירון: אנחנו העולם החילוני ואני בעולם החילוני, אתם רואים מאחורי תמונה של פינוי החרמון במלחמת יום כיפור.

גיורא ירון: אנחנו לא מבינים או 73 שנה מנסים לדחוף את העולם החרדי לעולם שלנו.

גיורא ירון: הם לא יידחפו.

גיורא ירון: זה לא עבד 73 שנים וזה לא יעבוד גם עוד 73 שנים.

גיורא ירון: הדרך שאנחנו מציעים עם מכון לב, אחרי שהשקעתי בזה 18 חודשים, אין סוף שעות, להערכתי הדרך היחידה לגרום לזה לקרות.

גיורא ירון: תודה רבה.

גיורא ירון: אני מעביר את הכדור לפרופ' מנדלוביץ'.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: לפני פרופ' מנדלוביץ' חברת הכנסת תהלה פרידמן.

משה פרידמן: אני רוצה לשאול כמה דברים, כי אני מרגישה שכאילו אנחנו מדברים קצת מסביב לעניין עצמו.

משה פרידמן: נראה לי שיש קונצנזוס ברור בין כולנו שכניסה של נשים חרדיות לעולם ההייטק זה דבר מבורך, חשוב, משימה לאומית, הכל טוב.

משה פרידמן: יש היום ארבע תכניות שכבר קיימות, שהאוצר תיקצב, שעובדות עם האוניברסיטה הפתוחה, שהן נהדרות, שהכל מצוין.

משה פרידמן: יש פה דיון פנים-חרדי וזה לא נכון שרבנים זה מקשה אחת וכולם לא מאשרים, הרב מקרלין נותן גב חזק מאוד, בנות רבנים חשובות לומדות היום, כאילו בסוף if it's not broken don’t fix it.

משה פרידמן: אני רוצה רק לומר, אדוני היו"ר, השאלה של הכנסה לתוך סמינרים, צריך לבדוק סטנדרטים אקדמיים, מי מנהל, איך זה לא עוד פעם הולך, בסמינרים יש כל מיני עניינים של מי מתקבל, על סמך מה מתקבל, לפעמים בריא יותר לקהילה ואני אומרת את זה אחרי הרבה שיחות עם נשים חרדיות, ואני לא מוכנה לדיכוטומיה הזאת שכאילו מי שלא חרדי לא מבין בעולם החרדי.

משה פרידמן: העולם החרדי מורכב, ולפעמים בריא יותר טוב יותר לנשים עצמן שהדבר לא נמצא בשליטה קהילתית.

משה פרידמן: אני אומרת את זה בקודים, אבל נראה לי שאתה מבין יופי למה אני מתכוונת, והתחושה שלי שהאוצר עד היום עבד נכון עם הקפדה על סטנדרטים אקדמיים, העבודה יחד עם האוניברסיטה הפתוחה.

משה פרידמן: אני שבה ואומרת, if it's not broken don’t fix it.

משה פרידמן: כאילו, לא נכון לעשות - - -

עודד פורר: לא, if its working don’t fix it.

עודד פורר: if it's not working fix it.

משה פרידמן: נכון, אבל אני לא חושבת שזה broken.

משה פרידמן: אני חושבת שהיום צריך לראות האם הדבר הזה שהרבנים לא נתנו גיבוי, יש דה יורה ויש דה פקטו, לומדות בתכניות האלה בנות רבנים חשובות.

עודד פורר: בסדר, עוד פעם, אני ביקשתי לזמן את הדיון הזה, את לא היית בפתיחה.

עודד פורר: ביקשתי לזמן את הדיון הזה כי ישנה איזו שהיא תכנית שאומרים שהיא עובדת, וזה תקוע איפה שהוא.

עודד פורר: אז תיכף אנחנו נשמע גם את האוצר.

משה פרידמן: אני אשמח להבין איפה - - -

עודד פורר: בסך הכל אמרתי שניתן להם את האפשרות להציג את התכנית ואז נשמע את האוצר.

עודד פורר: פרופסור מנדלוביץ בבקשה.

דוד מנדלוביץ: השקף הוא קצת עמוס, לא אגזול הרבה מזמנכם.

דוד מנדלוביץ: אני אגיד מילה וחצי על עצמי.

דוד מנדלוביץ: מה שחברת הכנסת אמרה הוא פרומו מאוד חשוב למה שאני הולך להגיד לכם.

דוד מנדלוביץ: אני הייתי אמון על הצד של הגושפנקא של האיכות, אני חושב שיש בעיה, אני אסביר אותה עוד מעט.

דוד מנדלוביץ: אני פרופסור מלא באוניברסיטת תל אביב, סגן דיקן של הפקולטה להנדסה, חקרתי מחקרים רבים שיצאו מהם עד היום תשע חברות, את רובן מכרתי.

דוד מנדלוביץ: המכירה האחרונה שלי הייתה לחברת סמסונג, חברה גדולה שנמכרה בכסף רב, שאותה אני גם מנהל.

דוד מנדלוביץ: אני מעסיק הרבה מאוד נשים בחברה הזו, יש לי כמה מאות עובדים ו-34% מהם הן נשים, לצערי אף אחת מהן לא חרדית.

דוד מנדלוביץ: לכן אני רואה שיש בעיה, כי האחוז של החרדיות באוכלוסייה הוא כידוע דו ספרתי, למה בחברה שלי יש 0 אחוז, סימן שאלה.

דוד מנדלוביץ: כשדיברתי עם הקולגות שלי בחברות דומות כמו מלנוקס, גוגל, אינטל וכולי, המספרים יותר טובים אבל גם מאוד לא מרשימים.

דוד מנדלוביץ: הייתי גם מדען ראשי במשרד המדע שלוש שנים אז אני קצת מכיר את הגזרה הממשלתית ואני חושב שאפשר לעשות כל מיני דברים ביחד עם משרדי הממשלה, עם האוצר, ואני חושב שיש כאן הזדמנות.

דוד מנדלוביץ: אנחנו כפי שגיורא ירון סיפר, עשינו מחקר עומק כדי לראות מה התעשייה צריכה, ולמעשה לקחנו את המהנדס האידיאלי, הוא נמצא בחצי העליון של השקף.

דוד מנדלוביץ: נתתי את ה-pipe line, איך מכשירים היום מהנדס בכל אחת מהאוניברסיטאות והמכללות המובילות.

דוד מנדלוביץ: בואו נזכור שמכשירים היום 3,000 מהנדסים בשנה באוניברסיטאות, 5,000 במכללות, כלומר המספרים של 1,500, 1,300 הם מספרים אדירים, אינסופיים במושגים של מה שאנחנו יכולים לעשות להגדלה.

דוד מנדלוביץ: אנחנו רואים שבמהנדס רגיל איש הייטק, יש לימודי בסיס, יש לימודי ליבה ויש לימודי בחירה.

דוד מנדלוביץ: יש בסוף גם פרויקט גמר שנותן איזו שהיא רמה של התנסות.

דוד מנדלוביץ: כששאלנו את החברות הגדולות שגיורא הזכיר את שמותיהן, מה באמת - - -לכם, מה באמת אתם צריכים ומה הם אותם תפקידים שאתם חושבים שנשות הייטק חרדיות יוכלו להשתלב בקלות בסביבת העבודה שמתאימה להן.

דוד מנדלוביץ: הם ענו לי שלושה דברים: תכנות, תכנות ותכנות.

דוד מנדלוביץ: כלומר, מה שלקחתי על עצמי כמשימה זה לקחת את ה- pipe lineשל איש הייטק, ולמצות ממנו את מה שבאמת דחוף וצריך ומתאים לאשת ההייטק העתידית החרדית, ולקחתי מלימודי הבסיס את המתמטיקה ואת התכנות, לקחתי מלימודי הליבה את התכנות המתקדם ואת מדע הנתונים, לקחתי מקורסי הבחירה קורסים שהם ממש החמים ביותר שיש היום בשוק, deep learning, מדעי האינפורמציה, דאטה בייסים, ענן וכל הדברים האלה, ולקחתי את הפרויקט גמר והפכתי אותו מפרויקט גמר לפרויקט של התנסות בתעשיה, כלומר זה הרבה יותר מפרויקט, זה ממש לשבת בתעשיה, לעבוד בידיים, לעשות את הפרויקט ביחד עם אנשי התעשייה ולהגיע כבר כ-turnkey hi-tech person ולא מישהו שיודע רק את התיאוריה.

דוד מנדלוביץ: זה נמצא בחצי התחתון של השקף.

דוד מנדלוביץ: אני רוצה להגיד עוד דבר.

דוד מנדלוביץ: יש פלוסים בין החטיבות השונות, בין הבסיס לבין הליבה יש פלוס, בין הליבה לבין קורסי הקצה יש פלוס וכולי.

דוד מנדלוביץ: מהם אותם פלוסים?

דוד מנדלוביץ: מה שאתם רואים פה בתור תכנית, היא לא תכנית שהמצאנו במיוחד.

דוד מנדלוביץ: היא תכנית שעובדת מאוד יפה - - -

עודד פורר: מה משך התכנית?

עודד פורר: כמה זמן?

דוד מנדלוביץ: אני עכשיו נוגע בדיוק בעניין הזה.

דוד מנדלוביץ: היא תכנית שעובדת מאוד יפה, היא נקראת 'מדעים להייטק' או 'הייטק פלוס', תכנית שיישמנו באוניברסיטת תל אביב ביחד עם ות"ת ובברכת האוצר, היא תכנית שארכה הנומינלי הוא שנה וחצי, אורכה המעשי ברוב המקרים הוא שלוש שנים כי יש בה פלוס.

דוד מנדלוביץ: היא מלמדת את כל הדברים היפים האלה תוך כדי זה שהתלמיד לומד עוד דבר, למשל, הייטק וכלכלה, הייטק ומינהל עסקים, הייטק ומשפטים.

דוד מנדלוביץ: לכן היא גם נקראת 'הייטק פלוס'.

דוד מנדלוביץ: למה נבנתה התכנית הזאת?

דוד מנדלוביץ: היא נבנתה בעיקר כדי למשוך לעולם ההייטק אנשים שהלב שלהם נטה יותר לכיוונים של הפלוס, מה שזה לא יהיה, משפטים, היסטוריה או מינהל עסקים, אבל יש להם את הנתונים הבסיסיים להיות אנשי הייטק.

דוד מנדלוביץ: התכנית הזאת מאוד מצליחה, היא מכשירה היום 100 אנשים, שזה הקפאסיטי המירבי שלה, 100 אנשי הייטק בשנה, כולם מוצאים עבודות בחברות הטובות ביותר בשכר שהוא חלומי במושגים של בוגר צעיר.

דוד מנדלוביץ: לקחתי את התכנית הזאת ואמרתי 'הפלוס יהיה את אותם קורסים הנוספים שלומדים בסמינר שמעניין את הבנות בסמינר'.

דוד מנדלוביץ: זה יכול להיות לימודי דת, זה יכול להיות לימודי מוסר, זה יכול להיות כל דבר שיחליטו ראשי הסמינרים.

דוד מנדלוביץ: לכן טרחתי להוסיף גם את הפלוס הזה, כי משך התכנית הוא יותר משנה וחצי, גם כדי לאפשר לבנות להשלים את התכנית הזאת בהצלחה וגם כדי לאפשר להן - - -

משה פרידמן: הנשים מסיימות עם תעודה רשמית?

משה פרידמן: עם תעודה שאחר כך הן יכולות להכנס לכל מקום?

דוד מנדלוביץ: או.

דוד מנדלוביץ: קיי, אז זו התכנית, לגבי השאלה על התעודה אומר שהן מקבלות תעודה רשמית מהסמינר, הן מקבלות סטריפ או תרשים, תדפיס של כל הקורסים שנלקחו בפיקוח, בניהול של המוסד האקדמי, אי"ה זה יהיה מכון לב, יקחו את הצמד הזה, את הסטריפ של הציונים והאישור של מכון לב, הן יוכלו באופן עצמאי להמיר את זה לתעודה רשמית בהמשך הדרך - - -

משה פרידמן: למה לא עדיף לנו מקום שנותן להן תעודה רשמית, שכך גם אם אישה אחר כך, לא יודעת, יצאה לחופשת לידה, עזבה את העבודה, היא רוצה לחפש שוב עבודה, היא לא תלויה בחסדי המוסד, דבר שני, אני אשמח לשמוע האם בקרב הסמינרים שאתם עובדים איתם יש רק סמינרים אשכנזים או גם סמינרים ספרדים.

דוד מנדלוביץ: אני אתייחס לנקודה הראשונה.

דוד מנדלוביץ: עדיף לנו מאוד, אני מאוניברסיטת תל אביב, הלוואי והיינו יכולים להכניס את הבנות האלה לכיתה שלנו באוניברסיטה, לתת להן את התעודה הרשמית שלנו, אני אישית הייתי מאושר כי אני חושב שזה הגשמה של חזון התכנית הזאת.

דוד מנדלוביץ: דא עקא, זה כנראה לא יקרה וצריך להיות ריאליים, ויכול להיות שהחברים מהמכון החרדי יכולים להסביר את הסיבות העמוקות למה זה לא יקרה, יש חסמים אמתיים, ואני השתכנעתי, הלכתי להרבה ישיבות, נפגשתי בעצמי עם הרבה רבנים, השתכנעתי שזה לא יקרה וצריך לעבור את המסלול – אני מודה – קצת עקום, אבל כנראה הכרחי כדי שזה יקרה.

דוד מנדלוביץ: אני הבנתי שיש סמינר לא אשכנזי, נקרא לזה, בין החמישה, אבל על הנקודות האלה אני מעדיף שיתייחסו אנשים שמבינים יותר.

דוד מנדלוביץ: אני רק רציתי להציג את ה- - - האקדמי של התכנית הזאת, כל מה שאני אומר מקובל גם על נציג בר אילן, פרופ' חיים, שגם הוא היה שותף שלי ועשינו עבודה משותפת, אנחנו נותנים את מילתנו או את דעתנו המקצועית שהתכנית הזאת היא ברמה הגבוהה ביותר ואני אומר את זה הן כאיש אקדמיה והן כתעשיין שהייתי שמח לקלוט את הבנות האלה בשכר הולם.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: ד"ר גיורא ירון ביקשת להוסיף משהו, אם זה משהו קצר, כי אני רוצה לפתוח את הדיון.

עודד פורר: או שפשוט בהמשך הדיון אתן לך לדבר, או שזה משהו חשוב כרגע לפני שאנחנו מתחילים את הדיון.

גיורא ירון: יש לי רק הערה אחת.

גיורא ירון: כל הבנות שמוכנות ללכת לאקדמיה תבוא עליהן הברכה, כל אלה שהולכות לתכניות שהגברת ציינה תבוא עליהן הברכה.

גיורא ירון: אנחנו מדברים על אוכלוסייה גדולה שלא הולכות לא לאקדמיה ולא למקומות שהגברת דיברה.

גיורא ירון: זה קהל היעד שעליו אנחנו מדברים ומתוכן אנחנו יודעים להוציא - - -

משה פרידמן: הגברת שואלת למה אי אפשר שתהיה תעודה מוכרת.

משה פרידמן: שהן לא תלויות בסמינר.

משה פרידמן: וגם קוראים לי תהלה פרידמן.

עודד פורר: ח"כ תהלה פרידמן.

עודד פורר: וח"כ מיכל וונש.

מיכל וונש: תודה רבה.

מיכל וונש: אם אני יכולה לחדד את השאלה של תהלה, כי בעיני היא לב הנושא פה, מה יאפשר לבנות האלה את המוביליות החברתית המקסימלית, ובזה אני מתחברת גם לשאלה שהעלתה תהלה, בנוגע כמובן ללמה לא לאפשר להן לא רק ל- - - את הצעד הבא.

עודד פורר: זה הדיון כבר.

עודד פורר: אנחנו נכנסים לתוך הדיון ואני רוצה לשמוע את האמירה של האוצר, והוא יוכל להתייחס תוך כדי לנושאים האלה.

מיכל וונש: אני מתנצלת, אני פשוט בוועדות מקבילות.

עודד פורר: זה בסדר.

עודד פורר: לחברות כנסת וחברי כנסת יש זכות בוועדות הכנסת והיא להתפרץ.

עודד פורר: אנחנו עובדים קשה, נבחרים לכנסת כדי שנוכל להתפרץ בוועדות.

עודד פורר: בבקשה, עידו סופר ממשרד האוצר.

עידו סופר: תודה יו"ר הוועדה, אני רכז צוות תעשיה מסחר והשכלה גבוהה באגף תקציבים באוצר.

עידו סופר: קודם כל אנחנו מברכים על הדיון ואנחנו מסכימים בהחלט על המטרה, יש חשיבות גבוהה מאוד להעלאת רמת ההכשרה ושילוב נשים ובפרט נשים חרדיות, במשרות בשכר גבוה, בפרט משרות הפיתוח בהייטק ואנחנו שותפים מלאים למטרה.

עידו סופר: לעניין הדרך, ראשית אני מודה שלא מאה אחוז ברור לי למה אנחנו מדברים על תכנית מסוימת והתנגדות האוצר לגביה, אני מודה שאני לא מבין את זה עד הסוף.

עודד פורר: אז אני אסביר לך מה שהסברתי גם בהתחלה.

עודד פורר: הנושא פורסם בתקשורת, צף למעלה.

עודד פורר: מרגע שהוא צף למעלה אנחנו רוצים לדון בו וכמובן אם יש עוד הרבה תכניות ואם לאוצר יש תכניות נוספות אני אשמח לשים אותן פה על השולחן.

עודד פורר: שתקועות, אני מתכוון.

עודד פורר: מה שעובד- עובד.

עידו סופר: אז עוד שניה נדבר על.

עידו סופר: קודם כל יש מגוון תכניות, חלקן כבר פועלות, שעוסקות בכך, הסתכלתי על רשימת הנוכחים בזום, יש לפחות שתיים שאני מכיר שנמצאות כאן, אנחנו ממליצים ליו"ר ולוועדה לקיים דיון רחב יותר ולשמוע גם אותן.

עידו סופר: לגבי התכנית הפרטנית, קיימנו אין-ספור ישיבות, אין-ספור שיחות עם כלל הגורמים שאגב אנחנו מעריכים מאוד את פועלם, כל מי שדיבר כאן ועסק גם בתכנית הזאת, אלה באמת אנשים משכמם ומעלה, ואני אומר את זה עם אפס ציניות.

עידו סופר: יחד עם זאת יש בה לטעמנו קשיים מהותיים.

עידו סופר: הבעיה אינה בירוקרטית, היא מהותית, והעלינו את הקשיים האלה במהלך הישיבות ולא קיבלנו על כך מענה.

עודד פורר: מה הבעיה?

גיורא ירון: אני אתייחס לזה.

עודד פורר: הנה, אנחנו פה בשביל לפתור את הבעיות.

עידו סופר: אני אגיד את הכל.

יצחק פינדרוס: שניה אחת, אני מבקש רק מילה אחת.

עודד פורר: כן ח"כ פינדרוס.

עודד פורר: קודם כל אני שמח לארח אותך בוועדה לקידום מעמד האישה.

יצחק פינדרוס: אני שמח להיות כאן.

יצחק פינדרוס: אני רק רוצה עודד, משפט אחד, אני רוצה גילוי נאות, הייתי מנכ"ל המכון החרדי עד לפני כמה חודשים.

יצחק פינדרוס: הייתי מעורב בתכנית הזאת מאוד מאוד, ולכן גילוי נאות, לפני כן התבקשתי, אז גם הצבעה לא תהיה לי בוועדה למעמד האישה.

עודד פורר: אין הצבעה פה.

יצחק פינדרוס: יפה.

יצחק פינדרוס: אבל אני רוצה להודיע את זה פשוט לוועדה, הייתי מנכ"ל המכון החרדי, אני מכיר, אפילו באחת מכל הפגישות שעידו היה, השתתפתי באחד מהסיורים.

עודד פורר: אולי היית צריך להשתתף ביותר ואז לא היינו צריכים את הדיון.

יצחק פינדרוס: אני לא חשב כי אנחנו עוד מעט נדבר, אני מסכים איתו, הדיון הוא מהותי פה, הדיון לא טכני.

יצחק פינדרוס: הדיון הוא לא על התכנית הזאת, הדיון הוא על כל התכניות.

יצחק פינדרוס: הדיון הוא מהותי, תהלה העלתה את זה ואתייחס לזה אחר כך, אבל רק עצרתי כדי להודיע את הגילוי הנאות, להודיע לוועדה שהייתי - - -

עידו סופר: יש כאן שתי סוגיות מהותיות שאני רוצה לדון בהן.

עידו סופר: אחת – למעשה התכנית הזאת מדברת על הקמת מערכת השכלה נפרדת ללא פיקוח, ללא מנגנוני שמירה על איכות, לאורך זמן, ולטעמנו אגב, אחת הבעיות המהותיות היא ששוויון או באמת לבוא ולבחון אדם לפי יכולתו, דורש מבחן אחד, כלומר שאותן בנות יגשו לאותו מבחן שגם בנות אחרות שאינן חרדיות ניגשות אליו, וכך יהיה אפשר לדעת באיזה איכות המערכת הזאת ובאיזה איכות הבנות האלה.

עידו סופר: ובמידה ואין את אותה יכולת השוואה, קיים כאן קושי מהותי.

עידו סופר: זה פעם אחת.

עידו סופר: קושי שני הוא שבעצם התכנית הזאת מבוססת על הסכמות אד-הוקיות, הסכמות נקודתיות של גורמים שאת רובם ראיתם כאן, אבל נשאלת השאלה בהיבט המדיניות הציבורית, מה יקרה עוד שנתיים או עוד שלוש או עוד חמש שנים, במידה ודוד מנדלוביץ' שיש לו עיסוקים רבים, אדם מצליח מאוד, כנ"ל גם גיורא ירון, אלה אנשים שזמנם מוקדש להרבה מאוד דברים, הם לא יהיו שם ויהיה מרצה אחר או שפקולטה תשנה את עמדתה, מה יהיה אז?

עידו סופר: החשש הוא שברגע שתכנית מסוימת מבוססת על הסכמות אד-הוקיות ונקודתיות, והציונים מבוססים על כך שמרצים מסוימים מכינים את המבחנים ובודקים את המבחנים מפקולטה מסוימת ולא בדרך ממוסדת, זו לא תכנית שהיא ברת-קיימא, ומבחינת מדיניות ציבורית לטעמנו זה פגם שהוא מהותי, ויש סבירות גבוהה לטעמנו שבעוד מספר שנים הבנות האלה יימצאו בפני שוקת שבורה עם תעודה שאין לה משמעות וללא יכולת לפתוח שנה נוספת, ואז ניכנס פה לאיזה שהוא דיון מאוד חפוז של איך יכול להיות שבשנה הקרובה כל אחד הלך לעיסוקיו ואין לנו שום דבר, והבנות הללו נמצאות ללא יכולת לבוא ולהמשיך הלאה.

עידו סופר: היות ואלה הבעיות של אותה תכנית, והעלינו אותן, אפשר לקבל או לא לקבל אותן, באמת שזה בסדר גמור, אנחנו יודעים להגיד את עמדתנו - - -

עודד פורר: אפשר גם לפתור אותן.

עודד פורר: הסוגיות שאתה מעלה הן סוגיות חשובות ומשמעותיות - - -

גיורא ירון: ופתירות.

עודד פורר: השאלה אם אפשר לתת פתרון לסוגיות האלה.

עידו סופר: אתה צודק לחלוטין יו"ר הוועדה, ושאלה נוספת שצריך לשאול, לאור הבעיות האלה, נשאלת גם השאלה האם זו התכנית היחידה או התכנית האפקטיבית ביותר, - - - תכניות אחרות - - -

עודד פורר: בוא נדבר בגדול על תכניות חוץ אקדמיות - - -

עידו סופר: אני לא מדבר על תכניות אקדמיות, אגב, אני מדבר, התכניות שצוינו פה - - -

עודד פורר: נמקד את הדיון.

עודד פורר: ללכת לתכניות האקדמיות זה קל, לא צריך בשביל זה דיון.

עודד פורר: הדיון היחידי שאולי עוד ידונו בו זה כן הפרדה או לא הפרדה בכיתות, זה לא נושא הדיון כרגע.

עודד פורר: אנחנו מדברים על מסגרות ייעודיות כדי להגיד 'או.

עודד פורר: קיי, אנחנו רוצים לקחת, א.

עודד פורר: להכניס נשים חרדיות לתוך שוק התעסוקה זה דבר ראשון, דבר שני לא רק להכניס אותן לשוק התעסוקה אלא גם להכניס אותן לשוק התעסוקה במקצועות משמעותיים, ברמות גבוהות, שיאפשרו להן לקבל שכר יותר גבוה'.

עודד פורר: זאת המהות.

עודד פורר: זו הכותרת קודם כל.

משה פרידמן: ולאפשר להן מוביליות.

עודד פורר: ולאפשר להן את המוביליות.

עודד פורר: כשאנחנו יורדים לרזולוציה, עכשיו בוא נדבר על התכניות.

עודד פורר: המשמעות היא שצריכות או שלא צריכות להיות תכניות שהן תכניות חלף תכניות אקדמיות כי ישנם מחסומים.

עודד פורר: וישנם מחסומים, ואפשר להתעלם מזה, אבל פה, אני אומר את זה גם לחברות הוועדה, זאת העמדה שלי תמיד, האויב של הטוב הוא עוד יותר טוב.

עודד פורר: הכי טוב היה שכולן ייכנסו למסלולים הקיימים הרגילים, שכולנו מכירים ומבינים אותם, אבל ברור לחלוטין שני דברים.

עודד פורר: אחד – אם אנחנו רוצים שזה יקרה, כי זה לא קורה היום.

עודד פורר: שניים – אנחנו רוצים גם שזה יקרה בקצב יותר מהיר.

עודד פורר: אני רוצה שזה יקרה ואני רוצה שזה יקרה בקצב הכי מהיר שאנחנו יודעים לייצר, תוך כדי אגב, מתן מענה לסוגיות ששמת.

עודד פורר: הנושאים שהעלית הם חשובים.

עודד פורר: חשוב מאוד שבחורה שסיימה מסלול כזה או אחר בעוד עשר שנים, כשהיא תרצה להתקבל למקום עבודה אחר ואני לא יודע מה קרה במסלול הזה בהמשך, או אתה יודע מה, אני יכול לקחת את זה מעולם ההשכלה הגבוהה.

עודד פורר: בזמנו היו מכללות חוץ אקדמיות לא מתוקצבות, פרטיות, שנכנסו כולן, שלוחות חו"ל נקרא להן, היו שלוחות חו"ל שאחר כך נסגרו או התגלו בהן פגמים כאלה ואחרים והשאלה היא מה עלה בגורל אותה תעודה, אני חושב שזה על אותו משקל, זה תמיד קורה כשאתה הולך למוסדות חוץ.

עידו סופר: משפט אחד ואני אסיים.

עידו סופר: אני לא מדבר רק על תכניות אקדמיות.

עידו סופר: יש תכניות אקדמיות, אבל יש לא מעט תכניות מבוססות מה"ט או דברים נוספים שניתן גם להלביש על הפלטפורמה הזו שניתן לקבל אגב תעודה ממוסדת וגם לקבל את הערך המוסף שהתעשייה דורשת, ולכן יש מגוון רחב של תכניות ואפיקים ולטעמנו ראוי לדבר ולעסוק בכולן ולהבין את היתרונות והחסרונות של כל אחת מהן.

עידו סופר: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה עוד התייחסות.

עודד פורר: נעה שוקרון את רוצה להוסיף משהו?

נעה שוקרון: לא.

עודד פורר: יועצת שר המדע והטכנולוגיה הגב' מירב סלע, את רוצה להוסיף משהו?

עודד פורר: ראיתי שהשר ניסה לתפוס אותי אתמול בערב, פשוט לא הצלחתי לחזור אליו.

מירב סלע: כן.

מירב סלע: יכול להיות שזה קשור לזה.

מירב סלע: אני רוצה להגיד שבעקרון שילוב כלל האוכלוסיות והמגזרים בתעשיית ההייטק זה ערך שמאוד חשוב לשר, הוא היה מעורב בנושא הזה עוד בתקופתו כיזם הייטק וחבר כנסת, זה גם גילוי נאות.

מירב סלע: הוא נמצא היום בסיור, והוא מתנצל, בגלל חשיבות הנושא הוא היה רוצה לבוא לדבר על זה.

מירב סלע: השר והמשרד תומכים בכניסה של נשים חרדיות למסלולים אקדמיים והכשרות מקצועיות בכדי להוביל לשילובן בתעשיית ההייטק ולתעסוקה איכותית.

מירב סלע: השר והמשרד תומכים בתכניות מסוגן של חרדים להייטק וקמאטק שאני יודעת שהם גם פה בדיון בזום, שמטרתן לסייע לאוכלוסיות שזקוקות לעידוד וסיוע מטעם המדינה.

מירב סלע: אנחנו מכירים את התחום ובייחוד את תכנית הקמאטק כשיזהר היה מעורב בה לפני, אנחנו מאמינים בתכניות האלה כי אנחנו רואים את שיעורי ההצלחה.

מירב סלע: קיבלנו נתונים שמצביעים על עליה בשיעור ההשמות מ-25 תלמידות בשנה הראשונה לשנה שלישית של 170 ועליה ברמת השכר.

מירב סלע: ספציפית למשרד כרגע אין פרויקטים בנושא הזה, אנחנו בוחנים יחד עם הגורמים המקצועיים במשרד, יש לנו תכניות אחרות לשילובי אוכלוסיות בחסר במדע וטכנולוגיה.

עודד פורר: אין כי נגמרו תכניות והופסקו או אין כי - - -

מירב סלע: המשרד לא התעסק בזה, יש לנו תכניות אחרות של הכשרות.

מירב סלע: אני יכולה לפרט אם יש צורך.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: ח"כ יצחק פינדרוס, אחריו רות פולצ'ק מנכ"לית she coeds.

יצחק פינדרוס: כפי שאמרתי בהתחלה גילוי נאות, הייתי מעורב בפרויקט הזה מאוד כמנכ"ל המכון החרדי למחקרי מדיניות ואני רוצה לומר כמה משפטים קודם כל על הרציונל ועל מה שהאוצר העלה כאן.

יצחק פינדרוס: כשהפרויקט הזה החל, אנחנו לא נדבר על התכנית הזאת שהיא פחות רלוונטית, ואיזו תכנית היא פחות רלוונטית, הנושא פה הוא עקרוני מאוד ומתעלמים מהנושא העקרוני ומהרמיזות שיש עוד תכניות ועוד תכניות ומה"ט, זאת הבעיה ואני מזכיר לך כחבר ועדת כספים, כשהגיע הדיון על הרפורמה במה"ט צעקנו אז שם שהחרדים מחוץ לרפורמה במה"ט.

יצחק פינדרוס: אז האוצר משחק מישחק כפול.

יצחק פינדרוס: מצד אחד החרדים מחוץ לרפורמה במה"ט, על אף שיש החלטת ממשלה על יולי 2019 שהחרדים ייכנסו לרפורמה - - -

קריאה: מה זה מה"ט?

עודד פורר: הקורסים של משרד העבודה.

יצחק פינדרוס: מה"ט זה מה שקרוי, הטכנולוגי במשרד הכלכלה, או משרד הרווחה - - -

עודד פורר: אחת הרעות החולות בעניין של איך שמדינת ישראל בנויה, זה שבמקום שהכל יהיה תחת קורת גג אחת, אז יש את הקורסים של ההנדסאים, זה שייך למשרד העבודה, שזה רץ גם בין המשרדים ובין השרים, אני אגב לא יודע איזה שר היום אחראי.

יצחק פינדרוס: גם אני אמרתי, אני לא יודע אם זה רווחה, כלכלה או אוצר או - - -

עודד פורר: שההשכלה הגבוהה, בסוף כל הנושא של הכשרות צריך לחנות תחת קורת גג אחת, על אותו משקל שמעונות היום נמצאים במשרד העבודה ולא במשרד החינוך.

עודד פורר: בעיני באותו משקל.

יצחק פינדרוס: אז המשחק הכפול הזה, עכשיו בוא נדבר מה הבעיה, אני אנסה בתמציתיות לומר מה הבעיה מהשאלות של חברות הכנסת שהיו נכונות, ומה הפתרונות שהוצעו לא בתכנית הספציפית הזאת אלא ברציונל שמאחורי התכנית.

יצחק פינדרוס: קודם כל, יש מלחמה שמתנהלת במדינת ישראל, שעידו אחד מראשיה, אני לא אומר, לא הוא או קודמו בתפקיד או באוצר, שאומרת 'יש 10,000 בנות חרדיות שכל שנה מסיימות כיתה יב', במקום ללכת לסמינרים שזה ה-80%-90%, בוא נסגור את הסמינרים'.

יצחק פינדרוס: ואז יש משא ומתן קואליציוני, גפני מוריד את האגרוף, אם הוא מצליח או לא מצליח - - -

עודד פורר: אז יש משא ומתן קואליציוני וגפני מצליח והן לא הולכות לסמינרים, והמצב נשאר אותו דבר.

יצחק פינדרוס: הן נשארות בסמינרים, לא, לא, יש 6,500, ואז יש גם שאלה את מי מכניסים לסמינרים, ספרדיות, אשכנזיות - - - והאוצר שם 1.7 מיליארד שקל בשביל להעביר אותן לאקדמיה.

יצחק פינדרוס: וראה זה פלא, מצליחים.

יצחק פינדרוס: מתוך 10,000 בנות יש כמה מאות ולא אנקוב במספר כי יכול להיות שהמספר שלי יהיה מוטעה, אם אומר 200 זה לא יהיה נכון אז אולי 500, הולכות לאקדמיה.

עודד פורר: פחות מ-1,000 אפשר להגיד?

יצחק פינדרוס: פחות מ-1,000 הולכות לאקדמיה.

יצחק פינדרוס: עכשיו נשארו 9,000 בנות שנמצאות במערכת לא מותאמת, בדיוק מה שהוא אמר, שהרגולציה של - - - מה"ט, הלא רלוונטי כי אנחנו לא נמצאים בשינוי במה"ט, כי החלטת הממשלה מ-2018 לא קוימה, כי למה לקיים אותה?

יצחק פינדרוס: או נמצאות במערכת החינוך שהאוצר מודה שהוא לא טוב כי אין צורך בכל כך הרבה מורות, אבל זו ברירת המחדל הקואליציונית אז הן נכנסות למערכת של ההוראה, או שמנסות בכל מיני תורמים כמו יזהר שייקה שהיה יזם הייטק, קמאטק, עוד אנשים טובים מאוד מכל מיני סוגים שעושים להן כל מיני קורסים, ופעם האוצר רוצה אפילו לתת להן כסף בשביל לעקוץ מישהו אחר, אבל זה בסדר גמור, אין לי בעיה עם זה.

יצחק פינדרוס: עכשיו השאלה איך אתה משנה בפאזה.

יצחק פינדרוס: אז הושיבו שולחן עגול, קראו לרבנים ואמרו להם 'חבר'ה, מה הקו האדום שלכם' בסדר?

יצחק פינדרוס: ניסו להילחם ברבנים האלה, בחשוכים האלה שהגיעו מאירופה, ניסו להילחם, לא הצליחו.

יצחק פינדרוס: 20 שנה המדינה ניסתה, קיצצה, עשתה רגולציה, עשתה כל מה שהיא יכלה כדי שהדבר הזה ייסגר, ומה לעשות, ראה זה פלא הסמינרים לא נסגרו.

יצחק פינדרוס: משהו מוזר קרה, לא נסגר.

יצחק פינדרוס: דרך אגב, גם בשנים שגפני לא היה בקואליציה וקיצצו ולא היה להם כסף לחיות ולא היה כסף - - - הסמינרים המשיכו.

עודד פורר: אל תגיד שנים, אמור שנה וחצי.

עודד פורר: בקושי גם.

יצחק פינדרוס: לא, הייתה ממשלת לפיד אם אתה זוכר - --

עודד פורר: שנה וחצי, הייתי אז מנכ"ל.

יצחק פינדרוס: אבל גם ממשלת נתניהו לא הצליחו לתגבר את המספר של ה-6,500 הקדוש הזה, ובסופו של דבר לא הצליחו.

יצחק פינדרוס: באנו ואמרנו 'חבר'ה בואו נפתח את העיניים ונעשה את הכי טוב שאפשר.

יצחק פינדרוס: מה הקווים האדומים שלכם, מה הקווים האדומים שלכם.

יצחק פינדרוס: בואו נעשה רגולציה, ואנחנו הצענו רגולציה, וחבל שהם לא פה, הצענו שהמל"ג יהיה הרגולציה - - -

עודד פורר: הם פה ותיכף תדבר גב' יפה זילברשץ.

יצחק פינדרוס: אני אומר שיפה זילברשץ תהיה הרגולציה.

יצחק פינדרוס: לא יהיה תואר רשמי של המל"ג, נכון, אבל היא תהיה הרגולציה שתבדוק את זה.

יצחק פינדרוס: הרבנים גם הסכימו לזה, בהגבלות המתבקשות ניקח את מרכז האקדמי, לא משנה מי, נעשה מכרז חיצוני – והצענו את זה לאוצר, רק גוף אקדמי יכול לפקח על זה.

יצחק פינדרוס: נעשה רגולציה, כי גם אנחנו כשמדברים על פתרון לטווח ארוך לא התכוונו לעוד - - - כי אם אני רוצה עוד כסף לסמינרים הכי קל, אני עובר למעלה, סוגר, מקבל מהאוצר עוד 300 מיליון, 100 מיליון, 200 מיליון ונגמר הסיפור.

יצחק פינדרוס: באנו לפתור את הבעיה.

יצחק פינדרוס: אומרת מדינת ישראל, 'לא רוצים, תשאירו את המצב כמו שהיום, תשלחו את כל הבנות להוראה, תעשו להם קורסים פה ושם של מה"ט, תעבדו על כולם ברמה הכי נמוכה ותזרקו את זה לפח.

יצחק פינדרוס: אנחנו מוכנים לרגולציה.

יצחק פינדרוס: בקשה אחת ביקשנו ועל זה זה התפוצץ.

יצחק פינדרוס: אנחנו רק דבר אחד אמרנו, הן יעשו את המבחנים, המבחן לא יהיה באותו יום בשביל שהוא לא יהפוך להיות, אז שהמל"ג יכין שני מבחנים מצידי באותה רמה, אבל המל"ג יכין אותו.

יצחק פינדרוס: על זה זה התפוצץ.

יצחק פינדרוס: הסכמנו שהמבחנים יהיו של המל"ג, הסכמנו להכל, ולכן אני אומר, היו עשרות פגישות והסכימו, וזה התפוצץ בסוף.

יצחק פינדרוס: פה, מה לעשות, גם אנחנו מתחנו את החבל בצד השני, שאלנו את הרבנים מהו קצה גבול היכולת, עד איפה מבחינת

יצחק פינדרוס: כם אתם מוכנים לערב את המערכת האקדמית, הודיעו 'אלה הגבולות'.

יצחק פינדרוס: הגבולות הן, המל"ג יעשה את המבחן, המל"ג יפקח על המבחן, לא יהיה באותו יום.

יצחק פינדרוס: זה אומר שיצטרכו להקים - - -

משה פרידמן: לא יהיה באותו יום של מה?

משה פרידמן: לא הבנתי.

יצחק פינדרוס: של המבחן הכללי.

יצחק פינדרוס: הרי המל"ג כשמאשר מבחן, הוא מאשר מבחן לכל הסטודנטים באותו יום.

משה פרידמן: אז למה?

יצחק פינדרוס: כי אז הוא יצטרך לעשות שאלות שונות.

משה פרידמן: מה אכפת באיזה יום זה?

יצחק פינדרוס: כי יש התנגדות חרדית, נתחיל מזה, החרדים, אותן 9,000 בנות שהן לא בתוך ה-1,000 שדיברנו עליהן קודם, לא ללכת לאקדמיה.

יצחק פינדרוס: למה, אני - - -

עודד פורר: מהי נקודת המחלוקת?

משה פרידמן: הבנתי, אבל מה קשור היום של המבחן?

יצחק פינדרוס: זה קשור שזה מבחן יחד עם האוניברסיטאות וזה הופך להיות לאותו מבחן ודה פקטו הן הלכו לאקדמיה.

יצחק פינדרוס: על זה זה נפל בסופו של דבר, ואז התחילו המשחקים.

יצחק פינדרוס: זה הכל.

יצחק פינדרוס: תודה.

עודד פורר: לפני שניתן לרות וליפה לדבר, אתה רוצה להגיב עידו?

עידו סופר: אני אגיב בקצרה.

עידו סופר: אני חושב שהתיאור שהאוצר מנסה בכפייה לדחוף, אני חושב שזה חוטא למציאות ב-180 מעלות - - -

עודד פורר: אני לא נכנס לזה.

עודד פורר: עידו, אני באמת רוצה להיות פרקטי.

עודד פורר: האם נכונה הטענה שנקודת המחלוקת כרגע היא היכולת פיקוח והמבחן באותו יום?

עידו סופר: שניה, יש פה שני דברים או מספר דברים, והעליתי אותם.

עידו סופר: אחד זה יכולת הפיקוח מי יעשה את זה, אני לא מבין מה זה 'המל"ג יוציא מבחן' המשפט הזה הוא משפט שאני לא מבין אותו, יכול להיות שאני לא מבין בתחום, אבל קצת אני מבין.

עידו סופר: יש מוסד להשכלה גבוהה - - -

עודד פורר: היה ומוסד להשכלה גבוהה מוציא מבחן - --

משה פרידמן: מה זה מבחן?

משה פרידמן: כולנו בוגרי תואר.

משה פרידמן: מה זה מבחן?

משה פרידמן: אני לא מבינה.

משה פרידמן: כולנו לקחנו 1,000 מבחנים - - -

עידו סופר: בין אם זה אקדמי ובין אם זה לא אקדמי, מדובר על אותו מבחן.

עידו סופר: אם מדובר על מבחן אחר שהוא לא בפלטפורמה הזו, את מה זה משרת?

עידו סופר: איזו השוואה?

עידו סופר: איך נדע האם הרמה האקדמית היא טובה?

עידו סופר: איך נדע האם הבנות האלה טובות יותר או פחות מאחרים?

עידו סופר: איך נדע?

עודד פורר: אתן לך דוגמה שאולי אתה מכיר אותה, לא יודע עד כמה אתה רפרנט פנים, לא יודע איפה זה היום.

עודד פורר: יש ברשויות המקומיות, פינדרוס בוודאי מכיר, מוסד שנקרא מפע"ם.

עודד פורר: המפע"ם נותן קורסים של חשבים מלווים לרשויות מקומיות.

עודד פורר: אגב, עם מבחן בסוף, שעל סמך הקורס הזה כדי להיות חשב מלווה ברשות המקומית, אתה חייב לעבור את הקורס.

עודד פורר: היה נכון לפני כמה שנים, לא יודע אם זה עדיין היום, עשו רפורמה, הכניסו את זה ואמרו 'אם אתה רוצה להיות' - - - פעם היו לוקחים חשב מלווה את מי שמוצאים, היו לוקחים את סופר, הוא היה באוצר, 'יאללה, בוא תהיה חשב מלווה'.

עודד פורר: לא.

עודד פורר: גם אתה לא יכול להיות חשב מלווה אם לא עברת את הקורס של חשבים מלוים של מפע"ם שבר אילן לדעתי נתנו על זה חסות פעם אחת, אולי אחר כך נתנה על זה חסות אוניברסיטה אחרת.

עודד פורר: מפע"ם עושה עוד קורסים.

עודד פורר: סוגרים עם מוסד אקדמי כזה או אחר, הוא אחראי על הרמה האקדמית, הלוגו שלו תהיה גם התעודה והיא לא תהיה תעודה אקדמית.

משה פרידמן: אבל זה לא מה שקיים היום - - -

עודד פורר: רגע, אני מנסה למצוא את הפתרון.

עודד פורר: אני יודע שזה לא קיים היום.

משה פרידמן: לא, זה כן קיים היום.

עודד פורר: לא, נניח שעל התכנית הזו היה חתום מוסד אקדמי שהוא מפוקח על ידי מל"ג, שיש לו את הפיקוח שלו.

יצחק פינדרוס: מקבל תעודה של מה"ט שהיא לא שווה כלום.

יצחק פינדרוס: גם מבחינת הרמה.

עידו סופר: אני אומר, יש את סוגיית הפיקוח, היא לא טריוויאלית, יו"ר ות"ת נמצאת פה, אם רוצים לתת לה להתייחס, נראה לי שהיא תדע לעשות את זה גם יותר טוב ממני, אבל זו לא סוגיה טריוויאלית.

עידו סופר: ולהגיד בסוף, בסוף על מה מדובר פה?

עידו סופר: לשכור מרצים נקודתיים, ההוא מהפקולטה הזו, וזה מהמוסד הזה - - -

עודד פורר: אל תתחיל להיות מנהל של מוסדות אקדמיים כי בזה אתה לא מבין.

עידו סופר: לא הבנת מה אני אומר, סליחה.

עידו סופר: אני רוצה להסביר.

עידו סופר: מה זה - - -

עודד פורר: אותי מעניין בסוף אם אותה גברת שתעבור את המסלול הזה, יהיה לה מקום עבודה טוב או לא, וכמה כאלה יהיו בכל שנה.

עודד פורר: זה הכל.

עודד פורר: אם אני יודע להגיע למצב שיהיו 1,300 כאלה בכל שנה, אם זה לא קורה כל שנה אנחנו מפספסים.

עידו סופר: אנחנו מסכימים.

עידו סופר: אני חושב שאנחנו יורדים פה לרזולוציה שבה אנחנו מאבדים גם אחד את השני אז אני אפסיק, אבל אני אומר, בסופו של דבר המטרה משותפת, בתכנית הזאת יש קשיים, אם אתה חושב שניתן לבוא ולגשר עליהם, אנחנו בשמחה רבה נשב.

עידו סופר: אבל אני חושב שלא כדאי לבטל את הטענות הללו שהן מהותיות.

עודד פורר: אני לא מבטל, להיפך.

משה פרידמן: אני רוצה - --

עודד פורר: ח"כ פרידמן - - -

יצחק פינדרוס: - - - 1,300 אנשים שהתעשייה מתחננת אליהם.

עודד פורר: ח"כ פינדרוס, ח"כ פרידמן.

משה פרידמן: אני לא מצליחה להבין.

משה פרידמן: יש ארבעה מוסדות, חב"ד באשקלון, סמינר הדעת בירושלים, פשוט ביקשתי שישלחו לי, תכנית פרדס שזה לגברים וזה אותו מודל, ושם אני מבינה שעובדת תכנית של האוניברסיטה הפתוחה אקדמית.

יצחק פינדרוס: אקדמית לגמרי.

משה פרידמן: אז מה הבעיה לעשות ככה?

יצחק פינדרוס: תשאלי את האוצר למה הם לא הצליחו לעשות את זה עד היום.

משה פרידמן: לא אני שואלת - - -

יצחק פינדרוס: תשאלי אותם למה, שהוא יענה.

יצחק פינדרוס: אני לא רוצה לענות אפילו, שעידו סופר יענה למה הם משקיעים בדעת ובכל אלה כבר עשרות שנים, שיענה עידו למה כולם הולכים לליברמן, מנדלסון וולף ורוב ודרעי וכל אלה.

יצחק פינדרוס: למה, שהוא יענה.

יצחק פינדרוס: למה שאני אענה?

יצחק פינדרוס: הוא ניסה.

יצחק פינדרוס: אני לא מבין, שהוא יסביר למה כולם הולכים לשם ולא לדעת.

יצחק פינדרוס: שהוא יסביר.

משה פרידמן: אני אשמח להסבר.

יצחק פינדרוס: שמו 1.7 מיליארד שקל על זה ולא עשו עם זה כלום.

משה פרידמן: זה חסם בירוקרטי?

משה פרידמן: אפשר להבין?

עידו סופר: לא בירוקרטי, אין פה שום דבר בירוקרטי.

עידו סופר: אני רוצה רק להסביר.

עידו סופר: בסופו של דבר יש שתי אפשרויות שניתן לעבוד, יש שתי פלטפורמות שמוכרות על ידי המדינה, ממוסדות - - -

יצחק פינדרוס: אין בעיה, לכו למה"ט ותשדרגו אותו.

עידו סופר: יש פלטפורמות כגון קמאטק, ו-she coeds ואחרות שעובדות - - -

יצחק פינדרוס: אז בוא נלך למה"ט, אבל למה החרדים לא במה"ט?

עודד פורר: ח"כ פינדרוס.

עידו סופר: בסוף הבחינה זה צריך להיות ממוסד ומפוקח ובסוף זה יורד לאן הבנות מגיעות בקצה, אבל התכנית הזאת שהיא לא זה ולא זה, מה היתרון שלה אני כרגע לא מבין.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רות פולצ'ק, מנכ"לית she coeds, ואחר כך פרופ' יפה זילברשץ יו"ר ות"ת.

עודד פורר: בבקשה.

רות פולצ'ק: תודה רבה על ההזדמנות לדבר, הייתי כמובן שמחה לדבר 45 דקות על התכנית שלנו, כמו שדיברו לפניי על תכנית אחרת, אבל אני אדבר בכמה דקות מהירות.

רות פולצ'ק: אנחנו גוף ששמו she coeds, אנחנו מפעילות כבר קרוב לשבע שנים תכנית של הכשרה לנשים חרדיות ושאינן חרדיות, שהיא יחידה של חרדיות ואינן חרדיות.

רות פולצ'ק: אנחנו בעצם פועלות בצורה מאוד מאוד אינטנסיבית להכניס נשים לתעשייה.

רות פולצ'ק: בשנתיים וחצי פלוס האחרונות אנחנו פועלות במיזם משותף עם משרד העבודה כאשר המיזם המשותף הזה, והזכירו כאן הדוברים הנכבדים לפניי את הנושא של השמות.

רות פולצ'ק: אז הפוקוס העיקרי של התכניות שלנו הן השמות בשנתיים האחרונות, ויש לנו גם קבלות והוכחות כולל עם חברת בקרה וחברת מחקר, יחד עם המשרד, למעלה מ-2,000 השמות של נשים בתעשיית ההייטק בישראל, כאשר ה-70% מתוכן הן לתפקידי ליבה, שזה התפקידים הבכירים והחשובים שהזכירו לפניי הדוברים שזה הדברים העיקריים שחשובים.

רות פולצ'ק: כמו כן חלק מהתכנית, יש לנו פעילות בחמישה-שישה סמינרים, כאשר אנחנו פעילות בסמינרים בארבע השנים האחרונות מבין שבע השנים האחרונות.

רות פולצ'ק: אז יש לנו הרבה מאוד ידע וניסיון.

רות פולצ'ק: גם מבין הסמינרים יש לנו השמות רבות של הבוגרות שלנו, הרבה מאוד פעילות בתקופה האחרונה, כבר למעלה משנתיים שאנחנו הנחנו איזו שהיא תכנית ומטרתה לקדם תכנית נרחבת יותר מהפעילות שיש לנו היום בסמינרים.

רות פולצ'ק: כמובן שאשמח להאריך על זה 45 דקות אבל אני רוצה לחסוך בזמן של כולכם - - - תכנית אחרת - - -

עודד פורר: מה תוקע את הרחבת התכנית שלכם?

רות פולצ'ק: זה לא תקוע.

רות פולצ'ק: זה בתהליך.

רות פולצ'ק: אנחנו כרגע בתהליך עם כל הגורמים המקצועיים, אנחנו עובדים על זה.

רות פולצ'ק: כפי שהזכירו לפני, גם לגבי התכנית השניה, יש הרבה מאוד אתגרים- - -

עודד פורר: כמה נשים חרדיות עוברות בתכנית שלכם?

רות פולצ'ק: כיום יש לנו סדר גודל של 350 נשים בתכניות הקיימות שלנו בכל הסמינרים וגם בסניפים הרגילים.

רות פולצ'ק: יש לנו 52 סניפים בכל רחבי הארץ של ה- - - שלנו.

עודד פורר: זה 350 בשנה שמסיימות?

רות פולצ'ק: כן.

עודד פורר: כמה מסיימות בכל שנה?

עודד פורר: 350 מסיימות בכל שנה תכנית?

רות פולצ'ק: סדר גודל.

רות פולצ'ק: כן.

רות פולצ'ק: יש לנו נשים בכל רחבי הארץ, גם חרדיות שהן בתוך הסמינרים וגם מחוץ לסמינרים.

רות פולצ'ק: בתכניות שלנו באופן כללי מסיימות בכל שנה, יש לנו יותר מזה, יש לנו 1,400 מסיימות בכל שנה של הקורסים, וסדר גודל של 4,000 משתתפות בכל רחבי הארץ בתכניות - - -

עודד פורר: אגב, זה לא תואם את המספרים שהצגת, ח"כ פינדרוס.

רות פולצ'ק: שאלתם על התכנית שלנו - --

עודד פורר: - - - כשאתה אומר שמתוך 10,000 נשים בסך הכל כמה מאות עוברות.

עודד פורר: רק אצלן עוברות 350.

רות פולצ'ק: מתוכן הן חרדיות.

רות פולצ'ק: אני כן אגיד ש- - -

יצחק פינדרוס: זו לא תכנית אקדמית.

יצחק פינדרוס: אני מדבר על אקדמיה.

רות פולצ'ק: לא, זו לא תכנית אקדמית, אנחנו גם לא מתיימרים.

יצחק פינדרוס: כל אחד מחפש את עצמו.

יצחק פינדרוס: סליחה, כלתי גם לומדת היום איזה קורס בהדסה.

יצחק פינדרוס: זה לא אקדמי, זה לא זה, מבזבזים את השנתיים, סליחה, לא נעים לי לומר לך, מבזבזים מבחינת הפרנסה.

יצחק פינדרוס: לא מבחינה - - -

רות פולצ'ק: יש לנו השמות.

רות פולצ'ק: יש לנו קבלות של השמות, חבר הכנסת הנכבד, יש לנו קבלות של השמות - - -

יצחק פינדרוס: אני לא אמרתי שאין השמות, אני בעד התכניות האלה, אני חושב שצריך לשדרג אותן, צריך לדחוף אותן, לא אמרתי שהתכנית לא טובה.

יצחק פינדרוס: אמרתי ש - - -

עודד פורר: בואו, זה לא דיון ביניכם.

עודד פורר: אני מנסה להבין את ה - - - בבקשה רות.

רות פולצ'ק: אני פשוט תוהה, כי לא ידעתי שאם נפרסם פוסט בתקשורת אז אנחנו נקבל 45 דקות מהזמן של הוועדה, אבל בגדול מבחינתנו כפי שידוע לנו, יש תכנית, והיא כרגע בתהליכים ויש עוד תכניות של - - -

עודד פורר: מתוך ה-350 בשנה כמה השמות - - -

רות פולצ'ק: - - -של ארגונים נוספים שאנחנו חושבים שהם גם נהדרים ואנחנו באיזה שהוא תהליך מקצועי, אנחנו חושבים שכבר היום הפעילות שלנו נהדרת מבחינת ההשמות.

רות פולצ'ק: ככל הידוע לי - - -

עודד פורר: את יכולה לתת לנו מספרים?

רות פולצ'ק: כן.

רות פולצ'ק: חד משמעית, אנחנו עשינו מעל 2,000 השמות בשנתיים האחרונות בכל התכניות שלנו באופן כללי.

רות פולצ'ק: הצגתי את זה ממש לוועדה של משרד התעשייה לפני שבוע, הם ביקשו.

רות פולצ'ק: עם המספרים, עם כל המצגת והכל, אבל לא - - -

עודד פורר: יש לי תחושה שעוד נעסוק בנושא הזה לא מעט.

עודד פורר: פרופ' יפה זילברשץ בבקשה, יו"ר הוועדה לתכנון ותקצוב של המועצה להשכלה גבוהה.

יפה זילברשץ: שלום לכולכם, תודה ח"כ פורר על הדיון הבאמת חשוב הזה.

יפה זילברשץ: אני קצת תמהה על הטיימינג שלו ואני רוצה אולי, אם אני בין אחרונות הדוברים, לתת את הפתרונות ולתת את העזרה של המערכת - - -

עודד פורר: את לא אחרונת הדוברים ויש לנו עוד דוברים ועוד דוברות.

יפה זילברשץ: הבנתי.

יפה זילברשץ: חשבתי שמיצינו.

עודד פורר: אחריך אני אתן למשה פרידמן מקמאטק.

יפה זילברשץ: טוב.

יפה זילברשץ: יש לנו כאן דיון מאוד מאוד חשוב בנושא מאוד חשוב שאני חושבת שמה שמאפיין את הדיון הזה שלא קורה ברוב הדיונים, שכל מי שנמצא בדיון חושב שהמטרה היא מקודשת והוא רוצה להגיע אליה.

יפה זילברשץ: אז קודם כל נעשה סדר, פרופ' מנדלוביץ', פרופ' טייטלבאום בעצם בנו את הסכימה של הדבר הזה במסגרת ועדה בתוך בניין המל"ג כתת ועדה שעבדה על הנושא הזה, ובעצם הרעיון כרעיון הוא רעיון אקדמי נקי שמקובל גם בתוך המערכת האקדמית, רק למען הדיוק, פרופ' מנדלוביץ' גם בלעדינו הריץ אותו באוניברסיטת תל אביב והוא קיים שם והמסגרת הזאת קיימת, אז אין ויכוח על ההיקף, אין ויכוח על המהות, אין ויכוח על החשיבות, יש ויכוח על הדרך.

יפה זילברשץ: אני רוצה להציע את הדבר הפשוט ביותר והתכתבתי גם עם חברי חבר המל"ג ישראל תיק תוך כדי הדיון ולא התכתבתי עם גיורא ירון שאני לא רואה אותו כאן כרגע והוא התקשר אלי.

יפה זילברשץ: הצעתי לחבריי הטובים שרוצים לעבוד עם מכון לב בבקשה לשלוח את פרופ' סוקניק ופרופ' קנט הופברג, שהם מריצים את מכון לב, שהם חבריי מאוניברסיטת בר אילן, שיבואו אלי ואנחנו נמצא פתרונות לכל הדילמות שעולות כאן, לאיכות ולזמן ולמבחנים ואיך עושים את זה ומה עושים את זה ומתי, וכן ולא, אנחנו יודעים לעבוד, שהחברים יגיעו אלינו למל"ג ואנחנו נפתור את הבעיה ונריץ אותה.

יפה זילברשץ: אמרתי את זה לגיורא, בינתיים לא התקשרו איתי, אני חושבת שדיברנו לפני שבוע, ודלתנו פתוחה לכל שמיעה ולכל דבר.

יפה זילברשץ: הפרויקט של השכלה על תיכונית גבוהה לחרדים הוא פרויקט על שולחנה של המל"ג ושל הות"ת ויש לנו מקצוענות לעשות את זה.

יפה זילברשץ: תגיעו עם הדבר הזה ואני בטוחה שיימצאו כל הפתרונות.

יפה זילברשץ: תודה רבה.

עודד פורר: תודה, אשמח אם תישארי איתנו בדיון.

עודד פורר: אני רק אגיד לך, ח"כ פינדרוס, כשיצאת הציעה יו"ר הות"ת לקיים דיון אצלה על הנושא הזה יחד עם הגורמים כדי למצוא את הפתרון, מתוך הבנה ש רוצים להגיע לפתרון.

יצחק פינדרוס: רק הערה, אני רואה את זה חוזר הלוך ושוב, אני מתנצל שאני כך מתפרץ, זה נכון ש, יש פה דיון הרבה יותר מהותי מאשר קורס תיגבור כזה או אחר.

יצחק פינדרוס: אני בעד כל הקורסים של התיגבור, ה-9,000 מסכנות האלה מחפשות כל אפשרות - - -

עודד פורר: בסדר, בוא ננסה למצוא - - -

יצחק פינדרוס: אני מדבר על למסד משהו אמיתי.

יצחק פינדרוס: מצידי שרותי תהיה אחראית על זה - - -אני רוצה גם להסביר נקודה אחת קריטית.

עודד פורר: לא, אני אתן לך עוד.

יצחק פינדרוס: לא, עודד.

יצחק פינדרוס: המכון החרדי לא הולך לעשות קורסים.

יצחק פינדרוס: הוא לא הולך לנהל.

עודד פורר: הבנתי.

יצחק פינדרוס: חבר'ה תעשו איך שאתם רוצים, אבל תעשו משהו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: משה פרידמן מייסד קמאטק, אחריו אני רוצה לתת לגלעד מלאך, ראש תחום חרדים במכון הישראלי לדמוקרטיה.

מיכל וונש: אדוני הו"ר אני יכולה לנצל את הזכות שלי להתפרץ כי אני הולכת לוועדת עליה וקליטה.

מיכל וונש: אני חושבת שהדבר הכי חשוב שנאמר פה נאמר כעת על ידי פרופ' זילברשץ, אני חושבת שהדבר הנכון, כיון שהמטרה כפי שהגדרנו אותה היא המוביליות החברתית, זה הדבר הנכון, אם זה מה שיצא מהדיון הזה אז עשינו, אני חושבת ח"כ פינדרוס, צעד מאוד משמעותי, ובסוף בסוף זה מה שעומד אל מול עינינו ויש פה רק לקיים את הדיון הזה כמו שצריך ולקדם את הנושא.

מיכל וונש: אז תודה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: משה פרידמן בבקשה.

משה פרידמן: שלום לכולם, תודה על הכבוד.

משה פרידמן: מה שאני רוצה לומר זה דבר מאוד פשוט, זה דבר נפלא שאנשים באמת נכבדים ויקרים כמו ד"ר גיורא ירון ופרופ' מנדלוביץ' באמת טורחים ומשקיעים את זמנם ליזום תכניות שזה דבר נפלא ובאמת כל הכבוד, אני רק רוצה לציין שיש בשטח עוד תכניות אחרות נוספות גם טובות, שגם עובדות.

משה פרידמן: אנחנו בארגון קמאטק, ארגון שהקמתי בתמיכת ראשי ההייטק הישראלי לפני שבע שנים, ד"ר יוסי ורדי, פרופ' אמנון שעשוע, חמי פרס - - -

עודד פורר: הוצג כאן פיילוט במצגת שראינו.

משה פרידמן: כן.

משה פרידמן: באמת אנשים מאוד בכירים מההייטק הישראלי שיקרים וחשובים שמעסיקים אלפי עובדים.

משה פרידמן: בנינו תכנית שיצאה לדרך לפני שלוש שנים, ויש לה כבר הצלחות בשטח, ואנחנו עובדים כיום עם 21 סמינרים, יש הסכמה רחבה, 21 סמינרים של כל הזרמים, כל החסידויות, ספרדים, אשכנזים, מכל החסידויות וכל הזרמים.

משה פרידמן: לתכנית יש הצלחות בשטח.

עודד פורר: מה ההצלחות?

עודד פורר: תפרט.

משה פרידמן: בשנה הראשונה התחלנו פיילוט יחד עם חברת ווסטרן דיגיטל - - -

עודד פורר: אני אנסה למקד אותך משה, בוא תגיד כמה עוברים בשנה בסמינר, כמה מתוכו מקבלות השמה וגם מה איכות ההשמה.

עודד פורר: אתה יודע, בסוף אם אנחנו מדברים על האם זה רצפת הבוץ או שבירת תקרת הזכוכית.

משה פרידמן: המיקוד מאוד חשוב.

משה פרידמן: אנחנו בנינו תכנית שביחד עם המעסיקים, שמנו דגש על המעסיקים, אצלנו הרגולטור זה המעסיקים.

משה פרידמן: האם באמת המעסיקים מוכנים לקלוט את בוגרות התכנית שלנו.

משה פרידמן: המעסיקים שעובדים איתנו זה מעסיקים כמו ווסטרן דיגיטל, כמו אפל, כמו מיקרוסופט- - -

עודד פורר: כמה בוגרות יש לכם בשנה?

משה פרידמן: בשנה הראשונה עשינו ניסיון, עשינו תכנית ל-25 תלמידות, מתוך 25, 24 נקלטו לעבודה, בחברות ה טובות ביותר בממוצע שכר של 15,000 שקל משכורת ראשונה.

משה פרידמן: בשנה השניה הפיילוט גדל פי 4, יש לנו מעל 100 בוגרות שעובדות בחברות הטובות ביותר בישראל כמו גוגל, אפל, כמו אמזון, מיקרוסופט וכן הלאה, בשנה השלישית הנוכחית יש בתכנית שלנו, בגלל ההצלחה, בגלל שבאמת היא מראה תוצאות אמתיות בשטח, הצטרפו עוד מעסיקים ועוד סמינרים, יש לנו כיום בתכנית 700 תלמידות בשכבת יד' ועוד 700 תלמידות בשכבת יג' שהצטרפו לתכנית ומסיימות את הלימודים בימים אלה.

משה פרידמן: כבר מהמחזור הנוכחי אנחנו עושים השמות, כבר הכנסנו מהמחזור הנוכחי בוגרות לחברות כמו צ'ק פוינט, מובילאיי, החברות הטובות ביותר במשק, שכר ממוצע של 15,000 שקל.

משה פרידמן: מה שאני יכול לספר לכם, שהבוגרות של השנה הראשונה שעכשיו נכנסות לשנה שניה, ברוב המקרים השכר שלהן הוכפל תוך שנה והן כבר צמחו לעבר משכורות של 20,000 שקל ויותר, כשאני חייב לציין עוד דבר, מפתיע, בזמנו כשהצגתי את התכנית לד"ר ירון, אז גיורא אמר לי 'יבואו משברים ובוא נראה מה יקרה כשיבואו משברים, האם באמת הבנות החרדיות ישרדו את המשברים או יפוטרו' ואני שמח לספר לד"ר גיורא ירון ידידי שמתוך בערך ה-150 תלמידות שכבר שלבנו בחברות ההייטק הטובות אף אחת מה-150 לא פוטרה, למרות משבר הקורונה.

משה פרידמן: לא רק שלא פוטרו, קודמו לתפקידים - - -

עודד פורר: יפה.

יצחק פינדרוס: אני רק רוצה לשאול שאלה אחת.

יצחק פינדרוס: הפעילות שאתה עושה היא פעילות פילנטרופית או שהאוצר מעורב בפעילות ומממן את זה?

משה פרידמן: זו פעילות שהיא רק פילנתרופית כרגע, תומכים בזה אנשים פרטיים מההייטק הישראלי, אנשים כמו פרופ' אמנון שעשוע ועוד שורה של בכירי הייטק שתומכים בזה מכיסם הפרטי.

משה פרידמן: יש לנו דיונים עם האוצר שהוא יכיר בתכנית שלנו ואנחנו מקווים שהוא יתמוך בה.

עודד פורר: זה הסיפור.

עודד פורר: זה הדיון.

משה פרידמן: ח"כ פינדרוס, אני מסכים עם מה שאמרת שיש פה שאלה גדולה איך אנחנו באמת מקדמים את הנשים החרדיות, יש פה שאלה עקרונית ומה שחשוב בעיני זה באמת לשים על השולחן את זה שיש כמה תוכניות טובות, ובאמת לבחון אולי - - -

יצחק פינדרוס: בדיוק על זה הדיון.

יצחק פינדרוס: אני רוצה שהאוצר יממן אותך.

משה פרידמן: אני אשמח שיהיה לנו דיון שבו משתתפות נשים חרדיות.

עודד פורר: הסיפור הוא לא תכנית כזו או אחרת.

עודד פורר: הסיפור הוא כמה המדינה מעורבת ולוקחת חלק בתכניות שהן תכניות מצליחות, איפה המדינה משקיעה את הגרוש שלה.

משה פרידמן: הייתי רק רוצה, ח"כ פינדרוס, אני מאוד מודה לך, הייתי שמח לקיים איתך באופן אישי דיון גם על התכנית שלנו ולחשוב איך באמת משלבים כוחות.

יצחק פינדרוס: התכנית מצוינת.

יצחק פינדרוס: לא זה הנושא.

יצחק פינדרוס: הפוך, אני רוצה שהתכניות שלך יהיו מפוקחות על ידי מישהו, מצידי שזה יהיה גם מה"ט מצידי, זה עוד יותר טוב, אבל מה"ט משודרג, לא מה"ט ברמה של - - -

עודד פורר: בדיוק עכשיו מאחר והעלית את עניין מה"ט - --

משה פרידמן: ח"כ פינדרוס אשמח לשבת איתך לישיבה ולהציג את כל התכניות.

יצחק פינדרוס: אני בעד.

יצחק פינדרוס: אני אומר לך כבר עכשיו.

יצחק פינדרוס: אני בעד.

יצחק פינדרוס: בלי ויכוח.

משה פרידמן: מעולה.

משה פרידמן: רק במילה אחת, יש איתנו פה את מנכ"ל ווסטרן דיגיטל שהוא לדעתי כיום אולי המעסיק הכי גדול בארץ שמעסיק נשים חרדיות בתפקידי פיתוח, בתפקידי ליבה בשכר גבוה.

משה פרידמן: אולי כדאי לתת לו להגיד מילה אחת כי הוא באמת עושה.

עודד פורר: אם הוא יבקש, אתן לו בהמשך הדיון.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מאחר ועלה העניין של מה"ט, מורן רייכמן ממשרד העבודה בבקשה.

מורן ריכמן: שלום.

מורן ריכמן: תודה רבה על הוועדה.

מורן ריכמן: אני רק רוצה להתייחס לכמה נקודות שעלו.

מורן ריכמן: אנחנו קודם כל בעד שהנשים החרדיות יגיעו הכי רחוק שהן יכולות.

מורן ריכמן: אנחנו בטח לא רוצים לעצור אף אחת, ואנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים, אני מזמין את ח"כ פינדרוס לבקר ולראות את השינויים שאנחנו עושים בשנתיים-שלוש האחרונות, אני חושב שפגשתי אותו לפני כשנתיים לפני שהוא נהיה חבר כנסת, אז אנחנו תחת רפורמה עכשיו מאוד משמעותית שאמנם כרגע לא חלה על המוסדות הקטנים, בהם הסמינרים, אבל גם במסגרת הסמינרים אנחנו עושים המון שינויים, יש תכנית לימודים חדשה בשיתוף מעסיקים כמו שמשה פרידמן ציין, שאנחנו גם עומדים איתו בקשר.

מורן ריכמן: אנחנו מאמינים ב- employer led, שההכשרה תהיה בהתאם לצורכי המעסיקים, המעסיק מבחינתנו הוא לקוח מרכזי.

מורן ריכמן: קצת נתונים, כרגע לומדות אצלנו 2,550 נשים חרדיות בסמינרים, רובן, כ-2,000 לומדות תוכנה.

מורן ריכמן: אלה הסטודנטיות ובכלל הסטודנטים הכי מצליחים במה"ט, גם ציונים הכי גבוהים, ההשמות שלהן מצוינות, יש לי נתונים טריים שטרם פרסמנו שמעל 80% מהבוגרות החרדיות שכאמור רובן המכריע למדו תוכנה, עובדות במקצוע שהן למדו, שיעור ההשתתפות שלהן בשוק העבודה אמנם טרום קורונה, הוא 95% והשכר שלהן הוא שכר הממוצע הגבוה מבין כל קבוצות הנשים.

מורן ריכמן: זה אולי המקום היחידי שבו נשים חרדיות מרוויחות בממוצע יותר מנשים מהאוכלוסיה הכללית.

מורן ריכמן: השכר הוא 10,000 שקל בממוצע כשבשכר השכר יותר גבוה.

מורן ריכמן: אמנם זה לא משכורות ממוצעות של הייטק של 20,000 אבל גם יחסית לעולמות של מה"ט השכר מאוד יפה.

מורן ריכמן: אנחנו מאוד בעד לאפשר תכנים יותר גבוהים.

מורן ריכמן: אנחנו עומדים בקשר עם she coeds, עם קמאטק, ואנחנו מאוד נשמח לקדם את התכניות האלה במערכת.

מורן ריכמן: קמאטק כבר פעיל במספר גדול של סמינרים שהם בפיקוח משרד החינוך ויחד איתנו.

מורן ריכמן: אני גם שותף לזווית שציין אגף את תקציבים, נראה מוזר ליצור מערכת השכלה נוספת מיוחדת.

מורן ריכמן: יש את המל"ג, אנחנו מברכים על כל - - - שתלמד במל"ג, והמערכת שלנו שגם כאמור נשמח לתת תכנים יותר מתקדמים וזה דבר שקורה בשטח ואנחנו מעוניינים לדחוף את זה.

יצחק פינדרוס: אני חייב לומר לך, אם מהדיון הזה ייצא שאתם עושים תכנית משודרגת במה"ט גם עבור החרדים כמו החלטת הממשלה ואתם לוקחים חסות על הפרויקט הזה, אני מוותר על הדיון עם יפה, מוותר על הדיון עם עידו, תסגרו עם האוצר, קחו את זה, נשמח.

יצחק פינדרוס: אני לא מחפש להקים גוף שלישי.

יצחק פינדרוס: אני אשמח מאוד שזה יהיה מה"ט אבל מה"ט מודע לזה שבשביל שזה יהיה ברמה גבוהה, צריך לשדרג את זה.

יצחק פינדרוס: אז שמה"ט ייקח חסות על זה, ישדרג.

יצחק פינדרוס: לא על התכנית הספציפית ואגיד את זה בפעם העשירית כי מעלים פה כל פעם עוד מישהו שעושה תכנית פילנתרופית, שזה מזעזע.

יצחק פינדרוס: אנחנו כמדינה מדברים על 10,000 נשים בשנה ומתעסקים עם פילנתרופיה.

יצחק פינדרוס: קחו מעט אחריות, אתם כבר נמצאים בשטח, תעשו את השדרוג כמו החלטת הממשלה וקדימה.

עודד פורר: תודה רבה מורן.

עודד פורר: אתה רוצה להוסיף עוד משהו?

מורן ריכמן: זו החלטה שקצת above my pay grade, אמרתי שבגדול אנחנו שמחים לשלב תכנים - - -

עודד פורר: לכן אנחנו מקיימים פה את הדיון.

מורן ריכמן: - - - ואני מסכים עם ח"כ פינדרוס מהבחינה הזאת.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: גלעד מלאך ראש תחום חרדים מהמכון הישראלי לדמוקרטיה ואחריו הגב' יפית אלפנדרי מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

גלעד מלאך: שלום לכולם.

גלעד מלאך: אול אני אתחיל מהשורה התחתונה, אני גם תומך בכיוון שעלה בדקות האחרונות של קודם כל תקצוב, עלו פה כמה תכניות, תקצוב של המדינה למעשה למכלול התכניות האלה, כמובן בהתאם לפרמטרים של איכות, כאשר המסלול המרכזי כשלא מדובר בתואר אקדמי, אז אם נקרא לזה שידרוג של מה"ט או תכנית מיוחדת למגזר, זה המסלול הטוב ביותר.

גלעד מלאך: אני אבהיר, בסך הכל – ואני אומר את זה גם על סמך מחקר שאנחנו עושים עכשיו על הנושא של סמינרים ואקדמיה לבנות – כמה תכניות מגיעות, קודם כל אני אגיד על ההייטק, מגיעות להישגים יפים והתעשייה מכירה בכך, ועלו כמה דוגמאות אז גם אנחנו נחשפנו לדבר הזה ובסופו של דבר צריך לזכור, בעולם ההייטק תואר אקדמי הוא לא הדבר החשוב.

גלעד מלאך: יש פה בעצם גם שילוב של המבחנים האישיים שכל מועמד עובר וגם יש איזה שם כללי למוסד אקדמי או לא אקדמי שלמדת בו, אז כמובן שאם יש בוגרות תכנית ספציפית שעולם התעשייה מכיר אותם זה בהחלט בא לידי ביטוי גם בקבלה שלהן.

גלעד מלאך: מצד שני, הנקודה שאני מסתייג ממנה זו הנקודה של ההכרה במשהו שהוא לא אקדמי כתואר אקדמי וכפי שציין יפה ח"כ פינדרוס, אז בהחלט מדובר פה לא בנסיון ספציפי לנושא מאוד ממוקד, אלא שאיפה למשהו רחב יותר והיא בעיני שאיפה לא נכונה.

גלעד מלאך: קודם כל כמו שאמרנו, אם אפשר לעשות את זה בתוך מסלול מה"ט ולשדרג ולתקצב אותו, זו דרך המלך.

גלעד מלאך: דבר שני, לא נכון לשנות את כל מערך ההשכלה הגבוהה וליצור ולהגדיר משהו שהוא לא אקדמי, להגדיר אותו כאקדמי.

גלעד מלאך: הגיוני שזה יפגע באיכות שלנו, שזה יפגע ברמת הפיקוח כי לכל המוסדות יש סוג פיקוח מסוים וזה ייצור משהו אחר, וכמובן זה גם דבר שהוא לא שוויוני כלפי מוסדות אחרים, כלפי מסלולים אחרים ולכן זאת לא הדרך.

גלעד מלאך: אני חושב שאם אנחנו כן רוצים להגיע לשדרוג האקדמי, אז כמו שכבר צוין, יש כ-10% שהולכות למסלול אקדמי בין השאר בקריה האקדמית לב ובמקומות נוספים, אבל יש את המסלול של האוניברסיטה הפתוחה שנכנס לעוד ועוד מוסדות אקדמיים, משיחות שלי היו עם גורמים שונים, התקצוב הכלכלי של המסלולים האלה לא טוב.

גלעד מלאך: כלומר מוסדות שרוצים להכניס אוניברסיטה פתוחה מקבלים פחות מאשר מוסדות שפועלים בדרכים אחרות שזה אבסורד, ועל זה כמובן המל"ג צריכה לתת את הדעת ולשנות קודם כל את הדבר הזה.

גלעד מלאך: אני יכול להגיד עוד דבר שעלה גם מסקר שאנחנו עשינו, זה ש-60% מהבנות היום היו רוצות תואר אקדמי, רובן ככולן, כלומר מעבר ל-10% שהזכרנו, חלקן הגדול רוצות לעשות את זה בתוך הסמינר, ויש דרך, דרך האוניברסיטה הפתוחה.

גלעד מלאך: לכן הייתי אומר לסיכום שתי נקודות.

גלעד מלאך: כל מסלול וכל תכנית שהיא לא אקדמית, לא נכון לעשות אותה אקדמית אבל בהחלט נכון לתקצב ולשדרג אותה ולתת לה את התמיכה המדינתית, ודבר שני, לתת תמיכה למסלול אקדמי שהוא מלא, הטוב ביותר, בעיני האוניברסיטה הפתוחה, לתת לה קודם כל את התמיכה התקציבית ואז ל - - -

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: גב' יפית אלפנדרי, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יפית אלפנדרי: בוקר טוב לכולם.

יפית אלפנדרי: אני אחראית על הסטטיסטיקה המיקרו כלכלית של משקי הבית בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

יפית אלפנדרי: לפני שאתחיל לדבר, מאוד חשוב לכל מנהלי התכניות למיניהם שנמצאים פה בוועדה, דבר מאוד עקרוני במדיניות ציבורית זה לבדוק הערכה של תכניות מדיניות, והלמ"ס מעמידה לרשותכם גם שיתוף פעולה שלנו לבדוק באמת מה ההצלחה שלהן.

יפית אלפנדרי: אני אדבר על פרויקט שאנחנו מובילים ביחד עם נציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה ועם אוניברסיטת תל אביב, פרופ' סנדרה כלב, של מדד הגיוון התעסוקתי.

יפית אלפנדרי: מה שאנחנו עושים, אנחנו לוקחים את נתוני התעסוקה של כל האוכלוסייה במשק, כלומר עובדים עם כל הנתונים, כלומר עם עובדות, לא עם מדגמים ולא עם סקרים, ובודקים מה תמונת הגיוון של אוכלוסיות חלשות יותר בשוק העבודה שזה חרדים, יוצאי אתיופיה ערבים.

יפית אלפנדרי: אני עכשיו אתן את הפוקוס לגבי נשים חרדיות.

יפית אלפנדרי: מה שאנחנו רואים שעולה מהנתונים על נשים חרדיות בעולם ההייטק, שנשים חרדיות שהן לא אקדמאיות ומשתתפות בכל התכניות למיניהן משולבות היטב בעולמות ההייטק, אחוז ההשתתפות שלהן מאוד גבוה.

יפית אלפנדרי: מצאני שיש הרבה יתרונות לשילוב שלהן גם כקבוצה.

יפית אלפנדרי: יש גמישות תעסוקתית של מקום העבודה, הן עושות הכשרה תוך כדי העבודה, לומדות את העבודה וגם יש חשיבות לזה שהן באות כקבוצה למקום העבודה והן משתלבות גם בארגונים יותר גדולים.

יפית אלפנדרי: זה מאוד מאוד חשוב כשבונים תכנית לראות את זה, כי יש יתרון מאוד מאוד גדול שהתכניות לוקחות אותן ביחד כמקשה אחת.

יפית אלפנדרי: אבל אליה וקוץ בה, מה שאנחנו רואים שהנשים החרדיות שהן לא אקדמאיות ובאמת הולכות לתכניות האלה, אמנם הן משתלבות באופן מדהים בענף ההייטק פי כמה מאשר הנשים האקדמאיות החרדיות שלמדו מחשבים, הנשים הלא אקדמאיות החרדיות משתלבות הרבה יותר מהנשים האקדמאיות אבל השכר שלהן באמת יותר נמוך וזה באמת המדד שלנו להשתלבות האיכותית בתעסוקה.

יפית אלפנדרי: השכר של הלא אקדמאיות עומד בערך על 10,000 שקלים, ובעולם ההייטק זה שכר יחסית מאוד נמוך.

יפית אלפנדרי: אם אני לוקחת את הנשים החרדיות שהן אקדמאיות שמשתלבות בהייטק, גם פה אני רואה שהשכר שלהן הוא עדיין יותר נמוך, הוא לא במונחים של 20,000 שקל, 30,000 שקל כמו בעולם ההייטק אלא עומד על 16,000 שקל.

יפית אלפנדרי: צריך לקחת בחשבון, נשים חרדיות, 70% מהן הן המפרנסות העיקריות של משקי הבית החרדים, כלומר מאוד מאוד חשובה להן הגמישות התעסוקתית, חלקיות המשרה, העבודה כקבוצה אחת, ההכשרה תוך כדי עבודה, ואפשר לזקוף את זה להצלחה של התכניות האלה.

יפית אלפנדרי: אנחנו נשמח כמובן לשתף פעולה עם כל אחד ממציגי התכנית וגם להמשיך ולבצע את הניתוחים האלה להבא.

יפית אלפנדרי: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: שחר בר-אור ואחריו רועי כהן שביקש עוד פעם להתייחס.

שחר בר-אור: בוקר טוב לכולם.

שחר בר-אור: כמה נקודות, אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו.

שחר בר-אור: באופן עקרוני אני מסכים עם העמדה של אגף תקציבים שאין טעם לפתוח תכנית נוספת.

שחר בר-אור: אני רוצה לשתף מהנסיון שלי משלוש השנים האחרונות בהעסקת אוכלוסיות מגוונות עם דגש על חרדיות, זו תכנית שיצאנו אליה לדרך בווסטרן דיגיטל בשיתוף פעולה עם איגוד תעשיות ההייטק בישראל.

שחר בר-אור: גילוי נאות, אני גם יו"ר ועדת החינוך של איגוד תעשיות ההייטק, ויש קואליציה של קרוב ל-20 חברות רב לאומיות שפועלות בכיוון הזה.

שחר בר-אור: המסר העיקרי שלי לוועדה זה שתואר אקדמי זה דבר טוב, כמובן, אבל ככל שאנחנו מתקדמים עם השנים, הוא הופך להיות פחות ופחות גורם קריטי בלהכנס לתעשיית ההייטק.

שחר בר-אור: זה התחיל כבר עם הבוגרים של 8200, אני חושב שצה"ל הוכיח בצורה מאוד טובה וחברות הייטק קולטות בוגרים מיחידות טכנולוגיות מגוונות בלי תואר אקדמי.

שחר בר-אור: כל נושא ה-boot camps נקלטים בשכר גבוה, ואני רואה גם קולגות שלי מעבר למה שתראו פה, חברות רב לאומיות כמו נוקיה ואחרות, שקולטות עשרות של נשים חרדיות לשכר גבוה, גבוה אני מתכוון שאחרי שנה עד שנתיים השכר חוצה את רף ה-20,000 שקלים.

שחר בר-אור: יו"ר הוועדה, אני חושב שקבעת שהסיפור הוא כמה המדינה מעורבת, אני מסכים לחלוטין שהמדינה לא מספיק מעורבת וחלק גדול מאוד מהתכניות האלה לא מתוקצב בכלל, אבל לעניות דעתי השאלה היא אחרת.

שחר בר-אור: השאלה היא לא כמה המדינה מעורבת, אני מאמין שיש קונצנזוס שהמדינה חייבת להיות מעורבת, אני חושב שהשאלה הגדולה היא על מה המדינה משלמת ואני חושב שזו תהיה טעות למדינה לשלם על תואר.

שחר בר-אור: אנחנו גם יודעים שבישראל יש אינפלציה של תארים ותואר בישראל לא מבטיח שכר גבוה גם מחוץ להייטק.

שחר בר-אור: אני חושב שהמדינה צריכה לקחת את התכניות הקיימות, אנחנו עובדים גם, רות דיברה פה על she coeds, אני גם יכול להעיד שזו תכנית מצויינת ואנחנו משתפים איתה פעולה, יש עוד ארגונים שלא מיוצגים פה ועוד תכניות כמו סודקות - - -

עודד פורר: חברים, חשוב לי להבהיר עוד פעם.

עודד פורר: הדיון הוא לא על תכנית ספציפית.

עודד פורר: אני בטוח שאפשר להעלות פה לא מעט תכניות וזה בדיוק הסיפור.

עודד פורר: מדוע אין תכנית סדורה שהממשלה אומרת 'אוקיי, הנה יש פה', אני מניח שאתה ותקן אותי אם אני טועה, לו הייתה תכנית כזו שהיא לא תואר אקדמי, שהיא לימודי תעודה, שבסוף היית אומר למשרד האוצר 'חברים, מי שתבוא אלי עם התעודה הזאת, אני יודע שהתכנית הזאת טובה, אני יודע שהיא מפוקחת, אני יודע שזה שווה, אני אקח אותה אלי'.

שחר בר-אור: עודד, התשובה היא חד משמעית כן, בתנאי חד.

שחר בר-אור: בתנאי שאנחנו כמעסיקים תהיה לנו השפעה - - -

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: זה לימודי תעודה.

עודד פורר: לכן אני אומר לימודי תעודה.

עודד פורר: לא אקדמיה.

שחר בר-אור: בדיוק.

שחר בר-אור: אני חושב שאם המדינה תבנה לימודי תעודה, אני חושב שארגון ITI יכול להיות שותף למהלך הזה.

שחר בר-אור: ניקח את המעסיקים והמעסיקים ישפיעו במידה שהם יגייסו.

שחר בר-אור: המעסיקים צריכים להבחן על כמה הם גייסו, וזה צריך להיות המשקל שלהם, והתכנית צריכה להבחן על כמה השמה היא עשתה.

שחר בר-אור: מי שרוצה ללמוד באקדמיה, יש פתרונות, אוניברסיטה פתוחה ואחרות, אני לא חושב שצריך להמציא אקדמיה חדשה בישראל ובטח לא להעביר נשים חרדיות בהכרח מסלול שלא מבטיח להן תעסוקה בסוף.

שחר בר-אור: לסיכום, אני חושב שככל שהמדינה תשכיל לתקצב תכניות על סמך שיעור ההשמה שלהן ועל סמך השכר הממוצע בסיום ההכשרה ותשתף את המעסיקים בקביעת התכנים ובמעורבות גם לדעת מה הרמה של המבחנים, אני מאמין שאפשר למצוא היום בין 5 ל-10 תכניות פעילות שעושות השמה של בין 200 ל-400 נשים בשנה ואני חושב שאת הנוסחה איך מתקצבים ואיך מודדים, את זה המדינה צריכה לעשות.

שחר בר-אור: לא לנסות להמציא את התכנים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רועי כהן.

רועי כהן: תודה רבה יו"ר הוועדה.

רועי כהן: אני רוצה לתת כמה נקודות ואומר אותן בזריזות כי אלה נקודות חשובות.

רועי כהן: קודם כל בואו נדבר רגע על רמת המקרו.

רועי כהן: היום אנחנו מדברים על מחזור, על שנתון, בסמינרים החרדיים של 10,000 בנות.

רועי כהן: 10,000 נשים שהיום נמצאות בכיתה יב'.

רועי כהן: הפלא ופלא בעוד 10 שנים מהיום, הבנות כבר נולדו, הן היום בכיתה ב', אנחנו מדברים על 17,000 בנות.

רועי כהן: תנסו לחשוב את המשמעות ואת כח האדם שאנחנו מדברים פה.

רועי כהן: זה המובן הרחב.

רועי כהן: ההתייחסות לגבי מה"ט, וזה בדיוק למה הצענו רפורמה במערך ההכשרה, מה"ט מציע לאוכלוסייה החילונית את ההכשרה ברמה הלא גבוהה, זאת אומרת הכשרה ברמה מאוד נמוכה.

רועי כהן: האוכלוסייה החרדית, לפחות חלק ממנה, אנחנו מדברים על אוכלוסייה ברמה גבוהה יוצאת דופן, נתוני בחינות כמותיות שמראים את הדברים הללו, ודווקא כאן כשאנחנו מדברים על בנות שאם הן היו חילוניות היו עושות את הכל, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו נותנים להן הכשרה שהיא הכשרה ברמה גבוהה, ואני מסכים לגמרי עם מה שח"כ פינדרוס אמר, אין לנו שם בעיה שזה יהיה במסגרת מה"ט, אבל מה"ט משודרג שאנחנו יודעים שהבנות מקבלות תכנית הכשרה שהיא תכנית הכשרה גבוהה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: נוכחים פה בדיון משרד האוצר, אתה רוצה להוסיף משהו?

עידו סופר: קודם כל אני חושב שהדיון באמת פורה, אנחנו מבינים את אמירת הוועדה שיש מקום ל- --

עודד פורר: חכה, אתה עוד לא יודע מה הוועדה אמרה.

עודד פורר: חכה לשמוע מה נגיד.

עידו סופר: בינתיים.

עידו סופר: מה שנקרא האמירה עד כה.

עודד פורר: הרוח.

עודד פורר: רוח הוועדה.

עידו סופר: - - - ויש מקום לבוא, ואמרתי את זה מלכתחילה, אנחנו שותפים למטרה הזו, אני לא אומר את זה סתם, וכן חושבים שאפשר לפעול ביחד להשמות מבוססות שכר גבוה, וזה נכון, זה צריך להיות תחרותי וצריך להיות שוויוני וזה צריך להיות מי שמביא את הערך הכי גבוה באמת לעולם החרדי ולשוק התעסוקה ולמעסיקים, צריך גם לראות איך אנחנו גם משתלבים בדבר הזה, ואנחנו שם, אנחנו לחלוטין שם.

עידו סופר: תודה.

עודד פורר: תודה רבה.

עודד פורר: מישהו רוצה להוסיף משהו?

עודד פורר: משרד המדע?

עודד פורר: ח"כ פינדרוס?

יצחק פינדרוס: אני חושב שמה שבדיון, מהרוח, ואני חייב לומר את זה, חשבתי כך לפני שנה אני מודה, ובשנה האחרונה קצת התפתיתי ללכת לכל מיני דיונים עם המל"ג ועם עידו סופר ואמרתי את זה לעידו כבר לפני שנה וחצי, אני חושב שזו לא הכתובת.

יצחק פינדרוס: הכתובת צריכה להיות שידרוג של מה"ט ואז אתה לא מעגל פינות, לעשות מה"ט משודרג למגזר החרדי ואז אתה לא מסתבך כשאתה רב עם האקדמיה, לא רב עם האקדמיה, לא רוצה לריב עם אף אחד.

יצחק פינדרוס: רוצה שה- - -

עודד פורר: מי צריך לקבל את ההחלטה לגבי - - -

יצחק פינדרוס: - - - יצאו לעבודה ואני חושב שצריכה לצאת אמירה מהוועדה לקחת את החלטת הממשלה הישנה, לשדרג את מה"ט במגזר החרדי יחד עם התעשייה.

עודד פורר: מה העמדה של האוצר?

יצחק פינדרוס: הם גם יודעים לדבר עם התעשייה יותר טוב מאשר המל"ג.

יצחק פינדרוס: כשמדברים על לשתף את התעשייה, מה"ט, מה לעשות, הוא גוף שיכול לעשות את זה.

עידו סופר: עוד פעם אני אומר - - -

עודד פורר: אני אישית לא מת על - - -

יצחק פינדרוס: לא, לשדרג אותו.

יצחק פינדרוס: לא כמות שהוא.

עידו סופר: יו"ר הוועדה, אני חושב שיהיה נכון לפחות בשלב זה, לבוא ולאמר שיש צורך, או בוא נגיד, המטרה ברורה היא השמה או סיוע לגופים או למצוא את הדרך למסד את הסוגיה הזו של השמה איכותית לבנות בסמינרים.

עידו סופר: האם הדרך היא מה"ט משודרג או דרך אחרת, צריך עוד לברר את הפרטים האלה וצריך לעשות את זה מהר, אני מסכים, אבל צריך עוד לבחון את כל הדברים האלה לזמן מעט ארוך יותר ונחזור אליכם בצורה מסודרת.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון.

עודד פורר: אני כבר מתנצל, יש עוד שביקשו לדבר וביקשו לדבר עוד פעם, אפשר לדון על זה בלי סוף.

עודד פורר: תראו, אני חושב ששורש הבעיה, ופה אני כן מפנה למשרד האוצר ויכול להיות שאני טועה במה שאני אומר.

עודד פורר: משרד האוצר חייב להגדיר לעצמו יעד כמה נשים חרדיות בכל שנה יצאו לעבודה, כמה נשים חרדיות סיימו הכשרה ברמה גבוהה שמאפשרת להם יציאה לעבודה, השמה.

עודד פורר: אני חסיד גדול בעניין הזה של מספרים בעניין הזה והנתון הכי משמעותי ששמענו כאן ואליו אתם צריכים להתייחס הוא מה שאמר רועי, 17,000 בעוד עשר שנים.

עודד פורר: אתם לא יכולים להמשיך לשחק בזה שאיזה פילנתרופ ייתן ויכשיר 100 נשים בשנה ונמחא לו כפיים ונגיד 'כל הכבוד'.

עודד פורר: באמת כל הכבוד, אבל היום הוא נותן, מחר הוא לא נותן, זאת לא מדיניות ציבורית.

עודד פורר: לכן אני חוזר למה שאני אומר כל הזמן, שהאויב של הטוב הוא עוד יותר טוב.

עודד פורר: תחכו ותחכו לעשות תכנית עוד יותר טובה ועוד יותר טובה ובינתיים הפסדתם בעשר שנים סדר גודל של 150,000 נשים.

עודד פורר: זה לא מספרים קטנים.

עודד פורר: זה מספרים גדולים עם משמעות דרמטית למשק הישראלי, אני חייב לומר ולסכם בהיבט הזה, הוועדה נחשפה בשורה ארוכה של תכניות איכותיות, טובות, שהציגו לנו גם הצלחות לא מעטות, כולן מושתתות על פילנתרופיה ועל רצון טוב של אנשים טובים, והרושם שהוועדה קיבלה מהדיון הוא שכרגע רוב ההכשרות הרלוונטיות אינן ממוסדות, לא מפוקחות, בפועל תלויות בגורמים פרטיים, ולא מעניקות תעודה שאנחנו יכולים להגיד שהיא תחזיק לאורך זמן.

עודד פורר: כי יכול להיות שהתעודה הזו טובה היום, אני לא יודע אם בעוד עשר שנים יכבדו את התעודה הזאת ויגידו '

עודד פורר: אם למדת שם נקבל אותך לעבודה'.

עודד פורר: הוועדה ראתה את מה שאגב, ללא קשר לחרדים או לא חרדים, שההכשרות הכוללות on job training התנסות תוך כדי עבודה, הן הכשרות מתאימות יותר, נכונות יותר ורלוונטיות יותר לתחומים האלה, והוועדה גילתה שבנושא הכשרת נשים חרדיות אין איזה שהם יעדים או מדדים שהממשלה שמה לעצמה באופן מספרי לגבי מספר הנשים שיוכשרו בכל שנה ושייקלטו לעבודה.

עודד פורר: לפיכך אני מבקש ממשרד האוצר וממשרד העבודה, או שתביאו את אותם הנתונים ביחד או שכל אחד יביא את הנתונים שלו, להגדיר לוועדה מהם היעדים והמדדים שלכם לעשר השנים הקרובות בנושא הכשרת נשים חרדיות והכנסתן לשוק העבודה.

עודד פורר: אני חושב שפרק זמן של חודש להמציא את הנושא הזה לוועדה הוא פרק זמן ראוי.

עודד פורר: אני אבקש שתתקיים פגישה עם ות"ת ותרימו את הכפפה שזרקה פה פרופ' יפה זילברשץ, פגישה משותפת של הגורמים הרלוונטיים יחד עם משרד האוצר.

עודד פורר: בנושא הזה אבקש לקבוע דיון בוועדה בתחילת אוגוסט, כדי שתדווחו לנו מה עלה בפגישות האלה.

עודד פורר: זה לא צריך להמשך מעבר.

עודד פורר: היעד שלי הוא שאחרי החגים נפתחת תכנית.

עודד פורר: זה צריך להיות היעד בעיני.

עודד פורר: תכנית כזו או אחרת, כפי שתחליט הממשלה ואנחנו נקיים כאן דיון.

עודד פורר: בנוסף אני מבקש מהממ"מ להכין לוועדה מחקר בנושא הכשרות של נשים חרדיות לעבודה שיפרוש בפנינו את התמונה המלאה כולל מספרים, כולל איכות ההכשרה, וכולל איכות ההשמה שמתקבלת כתוצאה מההכשרות האלה.

עודד פורר: כאן גם צריך להגיד לממ"מ, היעד שלי הוא בתחילת חודש אוגוסט לפני תשעה באב, לקיים את שני הדיונים האלה, גם הדיווח וגם שיהיה לנו כבר דו"ח של הממ"מ.

עודד פורר: תודה רבה.