הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 21, 2020-07-06 11:00

יפעת שאשא ביטון: בוקר טוב.

יפעת שאשא ביטון: אני פותחת את ישיבת הוועדה המיוחדת לעניין נגיף הקורונה החדש ולבחינת היערכות המדינה למגפות ולרעידות אדמה.

יפעת שאשא ביטון: על סדר-היום: דיון מהיר בנושא: איחוד משפחות – בחינת נהלי הכניסה לארץ עבור בני זוג אשר לאחד מהם אין אזרחות ישראלית וילדיהם.

יפעת שאשא ביטון: דיון מהיר שביקשו חברת הכנסת תמר זנדברג וחבר הכנסת אוסאמה סעדי.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו ניתן לכם לפתוח ולאחר מכן נתכנס לדיון.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת תמר זנדברג, בבקשה.

תמר זנדברג: תודה רבה גברתי היושבת ראש.

תמר זנדברג: תודה לוועדה על ההיענות לדיון.

תמר זנדברג: לפי נוכחות חברות וחברי הכנסת וגם הנוכחות בזום אפשר לראות שהנושא הזה מאוד מציג.

יפעת שאשא ביטון: הופתעתי, אני מודה.

תמר זנדברג: הנושא מציק וסוער.

תמר זנדברג: גם בפסיקה וגם בהתנהלות שלנו, אנחנו מכירים בזכות למשפחה ובזכות לאהבה ולזוגיות.

תמר זנדברג: זאת זכות יסוד, זאת זכות בסיסית, זאת זכות אדם.

תמר זנדברג: זאת זכות שנשארת וקיימת גם כשאנחנו במשבר כזה, משבר עולמי וחובק עולם ואולי אפילו משבר חסר תקדים בהמון היבטים.

תמר זנדברג: בהיבט הזה גם מדינת ישראל הכירה בזוגיות ובמשפחה כאשר היא הכניסה לחריגים שלה.

תמר זנדברג: אנחנו יודעים שמאז פברואר ובטח מתחילת מרץ, אנחנו במדיניות של שמים סגורים ואין כניסה לישראל למי שהוא לא ישראלי, אבל יש לזה חריגים.

תמר זנדברג: אחד החריגים זה בני זוג ומשפחות, כך שאם ישראלי או ישראלית נשואים למישהו שאינו ישראלי או ישראלית אז יש חריג ואפשר להגיש בקשה למעין ועדת חריגים ואפשר להיכנס.

תמר זנדברג: אלא מה?

תמר זנדברג: ישראלים וישראליות מקיימים זוגיות ומשפחה גם כאשר הם לא נשואים.

תמר זנדברג: אנחנו מכירים את המושג של ידועים בציבור.

תמר זנדברג: יש אפילו זוגות שלא רשומים ומוכרים כידועים בציבור, אבל הם מנהלים חיי זוגיות לכל דבר ועניין, כולל לפעמים גם עם ילדים.

תמר זנדברג: זוגיות לא חייבת להיות עם ילדים אבל לפעמים כן.

תמר זנדברג: אני לא יודעת להעריך כמה אנשים כאלה יש.

תמר זנדברג: אולי יש פה נציגים של קבוצות כאלה, עורכי-הדין, האגודה לזכויות האזרח התגייסה לעניין.

תמר זנדברג: יש מספר לא ידוע של ישראליות וישראלים שנמצאים כרגע באופן אמיתי והלכה למעשה קרועים מהמשפחות שלהם, מבני הזוג ולפעמים מהילדים.

תמר זנדברג: יש כאלה שמקיימים יחסים מרחוק, או שהמשפחה כמשפחה, הזוג כזוג, מנהל את חייו חלק מהזמן בישראל וחלק מהזמן לא בישראל.

תמר זנדברג: יש משפחות שנסעו לצורך הסדרת מעמד, הסדרת דרכון, ביקור משפחתי, השתתפות באבל, נסעו לחו"ל ופתאום נתקעו לאחר סגירת השמים ומצאו את עצמם תקועים.

תמר זנדברג: אנשים שנמצאים בלימודים.

תמר זנדברג: ישראלי יחד עם לא ישראלית נמצאים בלימודים בחו"ל וויזת הלימודים עומדת לפוג אבל המשפחה כמשפחה לא יכולה לחזור לכאן כי אחד מבני הזוג לא ישראלי.

תמר זנדברג: באמת מקרים שונים.

תמר זנדברג: מאז שפרסמתי את קיומו של הדיון הזה פשוט הוצפתי.

תמר זנדברג: אין לי מילים אחרות לתאר.

תמר זנדברג: הוצפתי בפניות מכל הסוגים ומכל המינים.

תמר זנדברג: לפי הגיוון בציבורים שמייצגים חברי הכנסת, אני מניחה שעוד מעט נשמע עוד הרבה מאוד סיפורים של משפחות שנמצאות במשך חודשים ארוכים קרועות זה מזה, הרחק זה מזה ולפעמים גם הרחק מהילדים ללא יכולת להתאחד.

תמר זנדברג: נחלק את הקריטריונים שישראל שמה לשני סוגים.

תמר זנדברג: סוג שקשור למשפחות, שזה כרגע אך ורק משפחות נשואות.

תמר זנדברג: ועדת החריגים לא מוכנה אפילו לדון במשפחות שבני הזוג לא נשואים, לא ידועים בציבור ולא אחרות.

תמר זנדברג: זאת בעיה אחת.

תמר זנדברג: בעיה שנייה, גברתי היושבת ראש, אני יכולה לכנות אותה אפליה מסוגים אחרים.

תמר זנדברג: יש כאן כל מיני סיבות להחרגות בכניסה לישראל.

תמר זנדברג: למשל, תיירות מרפא.

תמר זנדברג: אני לא יודעת אם אתם יודעים, אנשים שמשלמים כסף כדי להעמיס על מערכת הבריאות בתקופת הקורונה יכולים להיכנס אבל בני ובנות זוג של ישראלים לא.

תמר זנדברג: דוגמה נוספת, השתתפות בשמחות.

תמר זנדברג: סבא וסבתא של חתן, לוויות, כל מיני דברים כאלה.

תמר זנדברג: ישיבות שקיבלו היתרים מיוחדים להיכנס אבל בני ובנות זוג של ישראלים לא.

תמר זנדברג: לכן אנחנו מבקשים בשם אותן משפחות דבר פשוט, תנו להם להתאחד.

תמר זנדברג: תנו להם לממש את הזכות הכל-כך בסיסית הזאת לחיי משפחה ולחיי זוגיות ביחד.

תמר זנדברג: לפחות, המינימום של המינימום זה לפתוח את ועדת החריגים לבקשות.

תמר זנדברג: כל אותן זוגות ומשפחות יוכלו להגיש בקשה חריגה, מה שכרגע נבצר מהם ובעצם חודשים ארוכים הם מבלים בנפרד.

תמר זנדברג: על כולנו התהפך העולם במשבר הקורונה אבל עליהם פי כמה וכמה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה חברת הכנסת תמר זנדברג.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר שהופתעתי מכמות המצטרפים.

יפעת שאשא ביטון: המסך המפוצל שלנו לא היה כל-כך מוצף בנוכחים גם בדיונים המאוד סוערים ואקוטיים שנוגעים לקורונה במדינת ישראל.

יפעת שאשא ביטון: אני רואה שזה רק הולך ומתווסף אז אני מבינה שזה בוער בבטן של הרבה מאוד אנשים.

יפעת שאשא ביטון: גילוי נאות, כשאתמול דיברה איתי חברת הכנסת תמר זנדברג, לא ידעתי שיש היקף תופעה כזה וגם לא ידעתי שיש את הדבר הזה שיש מערכת יחסים מבחוץ.

תמר זנדברג: לומדים.

יפעת שאשא ביטון: אני לא מצליחה להבין את אלה שלא גרים באותו בית, אז לא גרים באותה מדינה?

יפעת שאשא ביטון: אבל אנחנו כאן כדי לעזור לכל אחד לממש את הזכות שלו.

תמר זנדברג: חלקם כן גרים באותו בית.

תמר זנדברג: יש המון סוגים.

תמר זנדברג: אנחנו כאן לשמוע את כולם ובנפש חפצה לעשות את הכול על-מנת לאפשר לכל אחד להגשים את חייו כמו שהוא רוצה ובוחר.

תמר זנדברג: חבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: אני מודה לך על קיום הדיון המהיר.

אוסאמה סעדי: אני רואה עכשיו את המסך.

אוסאמה סעדי: אפילו בדיונים הכי קריטיים והכי חשובים, אפילו בנושאי כלכלה ובריאות, לא היה לנו מסך זום כזה עם עשרות שמחכים לשמוע.

אוסאמה סעדי: כל אחד עם הסיפור שלו וכל אחד עם מסכת הייסורים שלו.

אוסאמה סעדי: כמו חבריי, אנחנו מוצפים וטיפלנו בהמון מקרים כאלה.

אוסאמה סעדי: לפני יומיים התקשר אלי סטודנט שלומד במולדובה.

אוסאמה סעדי: הוא התחתן עם בחורה משם והיא בהריון.

אוסאמה סעדי: הם הגיעו לנמל התעופה ורצו לעלות על המטוס.

אוסאמה סעדי: הוא התקשר אלי ואמר שלא מעלים אותו כי הוא עוד לא רשם אותה במשרד הפנים.

אוסאמה סעדי: הוא היה צריך להביא אותה למשרד ולרשום אותה.

אוסאמה סעדי: הוא ביטל את הנסיעה והם הפסידו את כל הכסף.

אוסאמה סעדי: הצטרפתי לדיון מהיר שיזמה חברתי תמר גם בעניין של סטודנטים ובעניין של אזרחים מישראל.

אוסאמה סעדי: הצטרפתי גם להעלות את זעקתם של אלפים של אזרחים שהתחתנו עם נשים או גברים מהשטחים הכבושים בשנת 67'.

אוסאמה סעדי: זה המשך סבלם מאז 2003, שאז חוקק חוק האזרחות שאנחנו מאריכים פה.

אוסאמה סעדי: בחודש יוני היינו פה והעלינו את הזעקה, את הכאב ואת הסבל של המשפחות האלה.

אוסאמה סעדי: עכשיו כל הבעיות האלה מוצפות ומתחדדות ביתר שאת עם הקורונה.

אוסאמה סעדי: משפחות נקרעות, ילדים ונשים לא יכולים להתאחד ולבקר אחד את השני.

אוסאמה סעדי: בגלל מצב הקורונה בשטחים אז יש שם סגרים.

אוסאמה סעדי: הרבה מהמחסומים בכלל סגורים.

אוסאמה סעדי: אני מבין שצריך לשמור על הבריאות, אבל צריך בהחלט לפחות גמישות, שיקול דעת.

אוסאמה סעדי: את האטימות אנחנו כבר מלווים הרבה שנים.

אוסאמה סעדי: אני אתן לכם דוגמה ובזה אני אחדד את העניין הזה.

אוסאמה סעדי: כולנו הזדעזענו ממקרה הרצח של וואפה ג'וער בטייבה לפני כמה ימים.

אוסאמה סעדי: יש את התמונה של הבת שלה בת החמש שיצאה אחרי שראתה את אבא שלה רוצח את אימא שלה.

אוסאמה סעדי: אתם יודעים איפה הבת עכשיו?

אוסאמה סעדי: בגלל שאימא שלה נרצחה, אבא שלה בכלא, החזירו אותה לשטחים.

אוסאמה סעדי: לא מספיק הטראומה.

אוסאמה סעדי: תיראי איזו אטימות, גברתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת.

אוסאמה סעדי: אפילו לא יבש הדם של אימא שלה, אפילו לא יכלו לחכות כמה ימים לראות.

אוסאמה סעדי: לכן אני אומר שאלה מקרים אנושיים הומניטריים ממדרגה ראשונה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

יפעת שאשא ביטון: חבריי חברי הכנסת, אנחנו נעשה ריצ'רצ' בין חברי הכנסת לבין המשתתפים.

ישראל אייכלר: אני רוצה רשות דיבור כדי להפתיע אתכם עוד יותר.

ישראל אייכלר: נשים וגברים שחיים בארץ ויצאו לחג לא יכולים לחזור.

ישראל אייכלר: אולי תיתני לי שתי דקות?

יפעת שאשא ביטון: אני אתן לכולם, רק נעשה את זה בצורה מסודרת.

ישראל אייכלר: האנשים שאני מדבר עליהם, אין להם זום.

יפעת שאשא ביטון: ניתן גם לך.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת אימאן ח'טיב, בבקשה כמה מילים.

יפעת שאשא ביטון: תהיו קצרים כדי שנאפשר לכולם לדבר.

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים לכולם.

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא רוצה לחזור על הדברים של חברי אוסאמה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבמקום מסוים זה אולי מפתיע חלק מהאנשים, אבל אני רוצה להדגיש דבר אחד מהתחלה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני אומרת שזכויות לא מתחלקות.

אימאן ח'טיב יאסין: אי-אפשר להגיד שאנחנו דורשים זכויות אדם לאוכלוסייה מסוימת, לשכבה מסוימת, לפלח מסוים של אנשים ולרמוס אותן זכויות לקבוצה אחרת שחיה בקרבנו.

אימאן ח'טיב יאסין: 3,000 משפחות שלהן בממוצע 3-4 ילדים, להכפיל ב-12,000 אנשים שחיים את המצב הזה מה שקורה בקורונה כל הזמן.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן שגם ניקח את הנקודה הזאת ונטפל בה באופן יסודי.

אימאן ח'טיב יאסין: המקרה החריף ביותר, מה שקרה בימים האחרונים לגבי האישה שנרצחה והילדה שלה, אני חושבת שאי-אפשר לתאר את זה כדבר חיובי.

אימאן ח'טיב יאסין: זה הרוע בעוצמתו.

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לתת את הטיפול הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: אנשים חיים פה מפולגים, משוסעים, בלי יכולת לגדול כמו שצריך בתוך במשפחה משני הצדדים.

אימאן ח'טיב יאסין: זה גורם לכל העוולות הנפשיות, החברתיות שאחר-כך אנחנו פוגשים אותם כשהם יהיו נערים ונערות.

אימאן ח'טיב יאסין: הגיע הזמן לתת את הטיפול הזה כמו שצריך.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אייכלר, בבקשה.

ישראל אייכלר: קודם כל, יש פה כשל נוראי שמשרד הפנים העביר את סמכויותיו למשרד החוץ, כך שמי שיש לו זכות במשרד הפנים, כשהוא מגיע לקונסוליה הם לא יודעים מה לעשות איתו.

ישראל אייכלר: זוג הורים עם תינוקת שנשואים כדין בישראל.

ישראל אייכלר: הבעל והתינוקת ישראלים אך האישה אינה ישראלית.

ישראל אייכלר: נסעו בחודש מרץ לחג ולנישואים של אחותה של האישה.

ישראל אייכלר: כשרצו לחזור, שלחו אותם לקונסוליה.

ישראל אייכלר: העבירו סמכויות למשרד החוץ.

ישראל אייכלר: אני לא יודע למה משרד הפנים צריך כיסוי של משרד החוץ.

ישראל אייכלר: משרד החוץ לא ערוך לטפל באלפי פניות, ודאי לא עכשיו.

ישראל אייכלר: במשרד הפנים רשום שמרכז החיים בישראל אבל משרד החוץ לא יודע מזה.

ישראל אייכלר: אז קודם כל צריך להחזיר את הסמכות למשרד הפנים שזה שלו ושלא יתכסה על-ידי הקונסוליות.

ישראל אייכלר: הדבר השני.

ישראל אייכלר: יש גזירה שאתם לא יודעים, זה לגבי ישראלי שיוצא לחו"ל לשמחה או לבקר חולה.

ישראל אייכלר: יש פה מקרה של אישה שהלכה לבקר את אחותה חולת סרטן היא לא יכולה לחזור עד 30 יום.

ישראל אייכלר: אף אחד במשרד הפנים לא יכול להסביר למה אדם חייב להיות 30 יום בחוץ אם הוא נסע מסיבה לגיטימית.

ישראל אייכלר: ישנם תושבים ארעיים בעלי תעודת זהות שמרכז חייהם בישראל.

ישראל אייכלר: משרד הפנים לא מנפיק להם תעודת זהות ישראלית, שולחים אותם לקונסוליה והקונסוליה אומרת שהיא אינה יודעת.

ישראל אייכלר: יש הורים ישראלים וקטינים זכים.

ישראל אייכלר: יש הורים ישראלים ששניהם ישראלים אבל התינוקות שנולדו בחו"ל עדיין לא נרשמו.

ישראל אייכלר: הילדים לא מורשים להיכנס חזרה לארץ.

ישראל אייכלר: גברתי היושבת ראש, לדעתי זאת צריכה להיות החלטה הכי עניינית, לנתק את הקונסוליות הישראליות לאלה שייכים למשרד הפנים הישראלי.

ישראל אייכלר: אדם שיש לו נלווה או ויזה של סטודנטים וכאלה, הם לא צריכים ללכת למשרד החוץ, הם צריכים ללכת למשרד הפנים כמו כל אזרח ישראלי.

ישראל אייכלר: ודאי שישראלי שאשתו מחוץ לארץ לא צריכה ללכת לקונסוליה.

ישראל אייכלר: לקונסוליה אין שום תפקיד.

ישראל אייכלר: היא רק מכבידה והם עצמם בוכים שהם לא ערוכים, אין להם מידע ואין להם שום דבר.

ישראל אייכלר: העניין של ה-30 יום זה דבר חשוב מאוד.

ישראל אייכלר: זאת פשוט גזירה מטומטמת.

ישראל אייכלר: אזרח ישראלי נוסע מסיבות שונות, אפילו עסקיות והוא חייב להיות 30 יום בחוץ.

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת הוא ישראלי?

ישראל אייכלר: מרכז חייו בישראל.

ישראל אייכלר: הוא חייב להיות בחו"ל 30 יום כי אין לו דרכון ישראלי.

ישראל אייכלר: היות ואין לו תעודת זהות ישראלית, או שיש לו תעודת זהות אבל אין לו דרכון ישראלי, למרות שאשתו וילדיו ומרכז חייו בארץ ויודעים את זה, שולחים אותו לקונסוליה והוא צריך להיות 30 יום.

יפעת שאשא ביטון: הוא צריך להיות 30 יום בשביל לחזור?

יפעת שאשא ביטון: בהיגיון זה צריך להיות הפוך.

תמר זנדברג: אם מרכז החיים בישראל והוא היה לפחות 180 יום בשנה בארץ ומרכז החיים של המשפחה בארץ, הוא צריך לצאת, ללכת לקונסוליה, לקבל אישור שזה המצב ואז לחזור.

ישראל אייכלר: במשרד הפנים יש את זה במחשב שהוא היה 180 יום.

תמר זנדברג: יש אנשים שיצאו בפברואר ובתחילת מרץ ולא יכלו לחזור ויש כאלה שהם שם כבר ולא יכולים לחזור.

תמר זנדברג: את זוכרת שהיה סיפור עם הזוגות הלהט"בים, עם הפונדקאות?

תמר זנדברג: זה אותו סיפור.

תמר זנדברג: הקונסוליות סגורות וכל השירות הקונסולרי לא ניתן.

ישראל אייכלר: אם ינתקו את הקונסוליות ממה שמשרד הפנים צריך לטפל, אז הכול יהיה בסדר, חוץ מהבעיות שלא בסדר.

יפעת שאשא ביטון: כתבתי.

יפעת שאשא ביטון: הנקודה הזאת היתה ברורה.

ישראל אייכלר: יש מחשב, יש מיילים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אני מוכרחה לומר שהדיון הופך להיות מפתיע מרגע לרגע.

יפעת שאשא ביטון: אני לא זוכרת דיונים שכולם היו סביב השולחן וכולם בעד אותו רעיון.

יפעת שאשא ביטון: יש דברים מבורכים בכנסת, יש גם רגעים של נחת.

יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, אתן לעורכת דין גבי לסקי בזום ואז אני אתן לחברי הכנסת.

גבי לסקי: אני מאוד מודה ליושבת ראש הוועדה על קיום הדיון החשוב הזה ולחברי הכנסת תמר זנדברג ואוסאמה סעדי על שיזמו אותו.

גבי לסקי: באמת מדובר בעשרות אלפי זוגות שנקלעו למצב קפקאי.

גבי לסקי: פתאום מחיי שותפות הם אינם יכולים להיפגש.

גבי לסקי: שר התיירות פרסם היום שאין גם צפי שהשמים ייפתחו בחודש אוגוסט.

גבי לסקי: כלומר, אלפי זוגות לא יוכלו להיפגש.

גבי לסקי: ילדים לא יוכלו להיפגש עם ההורים שלהם והכול בגלל הנחיות הקורונה.

גבי לסקי: כמו שאמרה חברת הכנסת זנדברג, משרד הפנים בעצם קבעו חריגים לסגר הכללי ובתוך החריגים האלה הוכנסו משפחות, אבל רק סוג אחד של משפחות.

גבי לסקי: הפסיקה כבר קבעה שאין בישראל הגדרה של מה היא משפחה.

גבי לסקי: זאת אומרת, אנחנו יכולים להכיר בכל צורות המשפחה, אם זה משפחות חד הוריות, חד מיניות, או משפחות שאינן מתגוררות במשק בית משותף.

גבי לסקי: משרד הפנים בחריגים החליט לא להכיר באף אחד מאותן משפחות, רק במשפחה נשואה, רשומה במשרד הפנים בישראל.

גבי לסקי: פניתי לשר הפנים בשם קבוצה גדולה של משפחות שרוצות להתאחד כדי שירחיב את החריגים בהנחיות ולא קיבלתי כל התייחסות.

גבי לסקי: אני מפנה לפסק דין רוזנברג.

גבי לסקי: צריך לעשות אבחנה - - - שאין לה פה כל מקום.

גבי לסקי: אני מבקשת מהוועדה להרחיב את החריגים באופן כזה שיכלול את כל המשפחות.

גבי לסקי: שנית, כמובן שכל המשפחות מוכנות לעמוד בתנאי הבידוד, הבדיקות, בדיוק כמו המשפחות הנשואות.

גבי לסקי: המשפחה תיכנס והם יעשו את הבדיקות ואת הבידוד.

גבי לסקי: אין שום סיבה למה משפחה אחרת לא תוכל לעשות את זה.

גבי לסקי: פנתה אלי משפחה שיש לה ילדה בת 8 שמתגוררת בארץ.

גבי לסקי: אימא שלה נכנסת ויוצאת.

גבי לסקי: ממרץ היא בחוץ.

גבי לסקי: ממרץ ילדה בת 8 לא פגשה את אימא שלה כי אימא שלה לא יכולה להיכנס לישראל, כי במקרה ההורים שלה אינם נשואים.

גבי לסקי: בתוך המצב המשברי הזה מה שיש לנו זאת המשפחה.

גבי לסקי: זאת התמיכה היחידה שיש לנו.

גבי לסקי: לא יתכן שקו כחול גס עבר בהחלטה של מי הוא חריג ומי לא וקבע בעצם מי יכול להיכנס ומי לא.

גבי לסקי: דבר שני, הדברים אינם ברורים.

גבי לסקי: לא ברור למי צריך לפנות.

גבי לסקי: מי שנמצא בחריגים זה לא אומר שבאופן אוטומטי כבר יכול להיכנס לישראל אלא שהוא צריך לפנות למשרד הפנים.

גבי לסקי: לפעמים במשרד הפנים אומרים שההחלטה של משרד הבריאות.

גבי לסקי: במשרד הבריאות לפעמים אומרים שצריכים את משרד הפנים.

גבי לסקי: אנשים שמתחתנים ומעבירים מסמכים לישראל כדי להיות רשומים וכדי לעמוד בחריג, הם גם צריכים להמתין זמן בלתי סביר כדי שיוכלו להיכנס לאותם חריגים וכדי שהנישואים שלהם יירשמו.

גבי לסקי: לכן אני מבקשת באמת להרחיב את הקריטריונים כך שבעצם יכללו את כל סוגי המשפחות וכל אחד יוכל לעמוד בתנאים האלה של הבדיקות והבידוד, על-מנת לאפשר למשפחות להתאחד חזרה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

ג'אבר עסאקלה: אני אחסוך מזמנכם.

ג'אבר עסאקלה: הסיפור הזה הוא סיור הומאני ממדרגה ראשונה.

ג'אבר עסאקלה: כולם סובלים ממנו.

ג'אבר עסאקלה: יש לי סיפורים גם על חברים שלי אבל אני אחסוך בזמן כדי לאפשר לאנשים לדבר.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: ברשות

יוליה מלינובסקי: כם, עוד סוגיה לגבי השינוי שעשה משרד הפנים ב-9.6.

יוליה מלינובסקי: פניתי למשרד הפנים והם די נענו וב-9.6 נכנס לתוקף החריגים, משפחות, 180 יום בארץ וכדומה.

יוליה מלינובסקי: אז הבטיחו לי שזה יהיה השלב הראשון כי זה מתייחס לאנשים שכבר רשומים בארץ.

יוליה מלינובסקי: יש הרבה אנשים שהתחתנו בחו"ל.

יוליה מלינובסקי: הם התחתנו עם אזרח זר והם נמצאים פה בהליך.

יוליה מלינובסקי: זה הליך שלוקח הרבה זמן.

יוליה מלינובסקי: יש צורך במסמכים, הוכחות וכדומה.

יוליה מלינובסקי: עכשיו, כשהם הגיעו לשלב שבו בת או בן זוג כן יכולים להגיע לארץ, זה לא ניתן כי הם עדיין לא רשומים בארץ ועדיין נמצאים בהליך.

יוליה מלינובסקי: יש סיפורים כואבי לב.

יוליה מלינובסקי: יש לי פנייה מאזרח ישראלי בן 29 עם סרטן בראש.

יוליה מלינובסקי: אשתו בחו"ל עם ילדה והם לא יכולים להגיע לפה כי הם עדיין רשומים.

טלי פלוסקוב: כי היא נמצאת בתהליך?

יוליה מלינובסקי: כן.

טלי פלוסקוב: גם לי יש פניה כזאת.

יוליה מלינובסקי: זה פשוט נורא.

יוליה מלינובסקי: אתה חסר אונים.

יוליה מלינובסקי: צריך להבין דבר פשוט וועדת קורונה יודעת את זה היטב.

יוליה מלינובסקי: זה לא גל ראשון, לא גל שני ולא שלישי.

יוליה מלינובסקי: זה אירוע מתמשך שיהיה איתנו הרבה זמן.

יוליה מלינובסקי: לאנשים יש זכות לחיים אישיים, לחיים פרטיים, למשפחות וכדומה.

יוליה מלינובסקי: לא נוכל לסגור את זה.

יוליה מלינובסקי: צריך לאפשר לאנשים לנוע, להגיע לארץ ולהתאחד עם משפחות.

יוליה מלינובסקי: ההליך הזה של קבלת היתר חריגים זה סיוט.

יוליה מלינובסקי: אני לא יודעת מי יכול להתמודד עם זה.

יוליה מלינובסקי: כפי שאמר אייכלר, הקונסוליות בחו"ל סגורות.

יוליה מלינובסקי: המענה הטלפוני לא קיים.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת, יש אופציה אבל היא לא קיימת בפועל.

יוליה מלינובסקי: אישור החריגים זה דרך משרד הבריאות שלא יודע לדבר עם משרד הפנים.

יוליה מלינובסקי: זה מסורבל ברמה כזאת שזה לא עובד.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים לקבל החלטה.

יוליה מלינובסקי: גברתי יושבת הראש, לא נחשפת לזה אבל בפייסבוק יש 600 זוגות.

יוליה מלינובסקי: זה קורה בארץ, העולם השתנה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו צריכים לקבל החלטה ברורה לאפשר לאנשים להגיע ולהתאחד עם המשפחות.

יוליה מלינובסקי: כמובן עם תנאי בידוד ועם כל ההגבלות.

יוליה מלינובסקי: אבל מי אנחנו שיכולים להיכנס לאנשים לחיים הפרטיים?

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מרב מיכאלי, בבקשה.

מרב מיכאלי: תודה רבה גברתי יושבת הראש.

מרב מיכאלי: אני רק אוסיף לגבי המקרים ההומניטריים.

מרב מיכאלי: יש באמת מקרים מאוד קשים.

מרב מיכאלי: אנשים שצריכים לבוא ללוות קרובות וקרובי משפחה שזקוקים לטיפולים רפואיים קשים בארץ שלא יכולים להיכנס.

מרב מיכאלי: יש כאן אבסורדיים, שאזרחיות ישראליות שנולד להן ילד בחו"ל והילד עוד לא רשום הוא לא יכול להיכנס לארץ.

מרב מיכאלי: ממש אנחנו מגיעות לאבסורד ממש ברמת הזיה.

מרב מיכאלי: צריך להגיד שמקביל היו כמה וכמה אירועים שמשרד הפנים כן אפשר לאנשים שאינם אזרחיות ואזרחיות ישראלים כן להיכנס לארץ משום שאיכשהו הם כן נכנסו אצלו כמו מיני קטגוריות.

מרב מיכאלי: למשל, קבוצה של אברכים מברוקלין.

ישראל אייכלר: מברוקלין?

ישראל אייכלר: כולם היו ישראלים.

מרב מיכאלי: יש גם כאלה שלא היו ישראלים.

ישראל אייכלר: לא, אני לא מוכן לאנטישמיות פה ארץ.

ישראל אייכלר: הם היו סטודנטים עם ויזת סטודנט.

ישראל אייכלר: אף אחד לא נכנס לארץ בלי ויזת סטודנט.

ישראל אייכלר: להגיד אברכים זאת אנטישמיות לא רק באמריקה אלא גם פה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אייכלר.

ישראל אייכלר: אני לא אסכים לזה.

ישראל אייכלר: כשאני יושב את לא תגידי - - -

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אייכלר, סליחה.

יפעת שאשא ביטון: בואו נשאיר את הסולידריות - - -

מרב מיכאלי: אמרתי אברכים, מה לא בסדר בזה?

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מיכאלי אל תשתתפי בוויכוח הזה.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אייכלר אני אוציא אותך.

יפעת שאשא ביטון: תקשיבו רגע.

יפעת שאשא ביטון: קודם כל, כולנו יושבים סביב השולחן לאותה מטרה.

יפעת שאשא ביטון: חבל לייצר עכשיו מחלוקת במקום שאין.

יפעת שאשא ביטון: דבר שני, לא כל פעם שאומרים מישהו דתי אז זה ממקום של פוביה.

יפעת שאשא ביטון: יש פה הרבה מאוד דוגמאות שעולות על השולחן.

יפעת שאשא ביטון: תאמין לי, אני האחרונה שאתן לפגוע במגזר כזה או אחר.

יפעת שאשא ביטון: בואו נשמור על השיח במקום שכולנו מכוונים אליו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רואים שזה חוצה מגזרים, שזה חוצה מגדרים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כולנו לאותה מטרה.

מרב מיכאלי: חבר הכנסת אייכלר, על-מנת להניח את דעתך, אברכים וסטודנטים מבחינתי הם שני מגזרים שלומדים לצורך הדיון.

מרב מיכאלי: אין לי שום דבר נגד - - -

ישראל אייכלר: יכולת להגיד סטודנטים, לא הייתי אומר כלום.

מרב מיכאלי: במקרה זה היה מדובר באברכים.

מרב מיכאלי: לא אמרו פה ערבים, לא רוסים.

יפעת שאשא ביטון: אברך זה לא קללה.

ישראל אייכלר: אני מסכים איתם.

ישראל אייכלר: אם היתה אומרת סטודנטים הייתי אומר בסדר.

מרב מיכאלי: כמאמר המערכון הידוע, מה הוא קופץ?

מרב מיכאלי: אין צורך לקפוץ.

תמר זנדברג: אנחנו בעד סטודנטים ובעד המשפחות.

מרב מיכאלי: אני רק אומרת שיש פה הטיה.

מרב מיכאלי: חייבים להיות קריטריונים הגיוניים לעניין אזרחות וקשר למדינת ישראל והאפשרות לאנשים להיכנס למדינת ישראל.

מרב מיכאלי: זה מה שרציתי לומר.

מרב מיכאלי: אני חושבת שבאיזה אופן צריך שהוועדה הזאת מאוד תזרז את משרד הפנים כי משום מה לוקח לו זמן בצורה שלא יכולה לקרות.

יפעת שאשא ביטון: כבר אין לנו זמן.

תמר זנדברג: זה לא רק הזמן, זה לא נמצא בחריגים.

יפעת שאשא ביטון: אמרתי שכבר אין לנו זמן.

יפעת שאשא ביטון: דוד אורעד ואחר-כך חברת הכנסת פלוסקוב ואחריה חבר הכנסת אבוטבול.

דוד אורעד: שלום לכולם.

דוד אורעד: אני בן 32 מתל-אביב.

דוד אורעד: שירתי 7 שנים בצבא כחובל, קצין בשייטת צוללות.

דוד אורעד: אני משרת מילואים פעיל.

דוד אורעד: אני גר בתל-אביב.

דוד אורעד: בן הזוג שלי בחמש השנים האחרונות הוא יעקב.

דוד אורעד: הוא לא אזרח ישראלי, הוא אזרח גרמני.

דוד אורעד: מרכז החיים שלו בארץ.

דוד אורעד: הוא נמצא פה על סמך ויזת עבודה של זוגיות.

דוד אורעד: הוא עובד פה בגן ילדים, מדבר את השפה, מכיר את התרבות, מכיר את ישראל לרוחבה ולאורכה.

דוד אורעד: ממש ישראלי לכל דבר.

דוד אורעד: עכשיו יעקב נמצא בארץ אבל הוא מאוד רוצה לצאת החוצה כדי לבקר את אבא שלו שהוא חולה בגרמניה.

דוד אורעד: דיברתי עם משרד הפנים.

דוד אורעד: יעקב יכול לצאת מהארץ אבל להיכנס לארץ תהיה לו בעיה לחזור.

דוד אורעד: יש מצב שהוא לא יוכל לחזור לפה, למרכז החיים שלו.

דוד אורעד: זה הסיפור הקטן שלי אבל הסיפור הגדול יותר זה הסיפור של כל הקהילה הגאה בישראל.

דוד אורעד: המדינה לא מאפשרת לנו להתחתן כמו שהרבה מאוד זוגות יכולים לעשות פה, לכן הקשר שלנו לא ממוסד וכל שנה אנחנו צריכים להילחם מחדש.

דוד אורעד: בשגרה, המלחמה המתישה הזאת של לקבל שוב את הוויזה, בטח בזמן הקורונה, שאנחנו פשוט לא יכולים לחזור לפה.

דוד אורעד: יש לי הרבה חברים ועוד הרבה מאוד זוגות שתקועים בחו"ל שלא יכולים לחזור לארץ.

דוד אורעד: אם היה אפשר להסדיר את הדבר הזה ולקחת מאיתנו את כל העול הנפשי הזה ואת כל הפירוק הנפשי הזה, זה היה יכול להיות נהדר.

דוד אורעד: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: אתם אתגר בתוך אתגר, אתם מכפילים בעצם את הקושי.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת פלוסקוב.

טלי פלוסקוב: תודה גברתי יושבת הראש.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להגיד לכם שגם אני, כמו הרבה חברי כנסת, מוצפת פניות בנושא הזה בתקופת הקורונה.

טלי פלוסקוב: כמה מהמקרים כבר הועלו כאן ולא אחזור עליהם.

טלי פלוסקוב: אני מדברת על עולים חדשים שהגיעו ארצה ויצאו לחו"ל לסידור קטן, שאולי גם קשור לעלייה, והם לא יכולים לחזור לארץ כי אין מספיק שהם חוו פה לפני תחילת הקורונה.

מרב מיכאלי: על עולים חדשים זה לא חל כי הם מקבלים אזרחות מייד.

טלי פלוסקוב: לא.

טלי פלוסקוב: אזרחות כן אבל את צריכה להוכיח שזה מרכז החיים שלך.

טלי פלוסקוב: הם עוד לא צברו מספיק ימים.

טלי פלוסקוב: אתם מבינים איזה אבסורד?

טלי פלוסקוב: לפי דעתי צריכה להיות פנייה למשרד הפנים מטעמנו.

יפעת שאשא ביטון: תכף נשמע אותם.

טלי פלוסקוב: כנראה שהם יצטרכו לתגבר את אותה ועדת החריגים כי יש הרבה מקרים שהיינו יכולים לפתור אותם לפני או לוותר אותו לגמרי.

טלי פלוסקוב: כל נושא צריך להיות בגישה שונה.

טלי פלוסקוב: כל מקרה צריך ללמוד לגופו אבל כבר יש לא מעט מקרים שאנחנו צריכים לשנות את המדיניות של המשרד.

טלי פלוסקוב: איך עושים את זה?

טלי פלוסקוב: לא צריך הרבה, פשוט לחשוב על כל מקרה בנפרד ולתת פתרון.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת משה אבוטבול.

משה אבוטבול: יש עשרות מקרים כאלה שאני מטפל בהם של אנשים שמנסים להגיע לארץ מכל מיני סיבות.

משה אבוטבול: לצערי, הסחבת היא מאוד גדולה.

משה אבוטבול: אני חושב שצריך לתת את הדעת לנושא הזה.

משה אבוטבול: אני מקווה שמשרד החוץ ומשרד הפנים וכל מי שאמונים על הבעיה הזאת יתנו את דעתם.

משה אבוטבול: לגבי המקרה האחרון, לא הייתי פה אבל אין לי מה להתייחס.

משה אבוטבול: אני מתייחס ספציפית לכך שחייבים לעזור לכולם.

משה אבוטבול: בסופו של דבר, בואו לא נשכח, שהמדינה היא הבית של היהודים.

משה אבוטבול: כיהודים צריכים לאפשר לכל אחד לחזור לבית כשבחוץ קצת צר לו.

יפעת שאשא ביטון: זה הבית של הישראלים.

משה אבוטבול: אני מקבל.

משה אבוטבול: תומא הבינה למה אני מתכוון.

משה אבוטבול: התכוונתי שמי שצריך להגיע לפה ימצא את מקומו.

יפעת שאשא ביטון: אין פה כוונות.

יפעת שאשא ביטון: בואו לא ניקח כל מילה.

יפעת שאשא ביטון: לפני כמה דקות שחטתם את הרב אייכלר על איזה ניואנס, עכשיו שוחטים אותי.

יפעת שאשא ביטון: אתם יודעים למה אני מתכוון.

יפעת שאשא ביטון: כל אחד צריך לחזור לביתו הטבעי, נקודה.

יוליה מלינובסקי: יש זוגיות כזאת וזוגיות כזאת.

משה אבוטבול: מי עכשיו דיבר על זוגיות?

משה אבוטבול: תירגעי.

משה אבוטבול: לא דיברתי על זה.

משה אבוטבול: היא מצאה עכשיו איך לנגח.

יפעת שאשא ביטון: איזה עם אנחנו, גם כשאין על מה לריב אנחנו רבים.

משה אבוטבול: הם מחפשים.

משה אבוטבול: תמיד יוליה מחפשת בנרות.

משה אבוטבול: הנה יוליה, יש לך חומר להיום.

משה אבוטבול: הכל היה רגוע, תירגעי.

מרב מיכאלי: יש פה מישהו ממשרד הפנים כדי שיענה?

יפעת שאשא ביטון: יש לנו, תכף ניתן לו.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נאסוף את הכול כדי שהוא יתייחס לכל מה שעולה ולא יתחילו התנצחויות.

יפעת שאשא ביטון: גם משרד הפנים וגם משרד החוץ נמצאים.

יפעת שאשא ביטון: מעין, בבקשה.

יפעת שאשא ביטון: אחר-כך יובל ואחר-כך נעבור למשרדי הממשלה.

מעין לוי: שלום לכולם.

מעין לוי: אני בזוגיות עם פדריקו שהוא איטלקי כבר 5 שנים.

מעין לוי: נולדו לנו שני ילדים ששניהם פחות משנתיים, בני 11 חודשים ו-23 חודשים.

מעין לוי: בסוף פברואר פדריקו טס לסידורים לעשרה ימים.

מעין לוי: השמים נסגרו והוא לא יכול לחזור.

מעין לוי: אנחנו כבר 4.5 חודשים בנפרד, תלושים, מפורקים.

מעין לוי: 135 ימים שאנחנו לא יחד, אני מגדלת את הילדים לבד, בקושי, בעצב.

מעין לוי: הוא מפורק שם לבד באיטליה.

מעין לוי: אני לא יודעת איך זה יכול לקרות שהזכות הבסיסית שלנו לחיות יחד כמשפחה לא מכובדת.

מעין לוי: אני מבקשת מכם בבקשה, תשנו את זה.

מעין לוי: תנו לנו להיפגש, תנו לנו להיות ביחד.

מעין לוי: אנחנו ממש שבורים.

מעין לוי: הילדים לא מבינים איפה אבא שלהם.

מעין לוי: אני קורסת תחת הנטל שלגידול שני תינוקות לבד.

מעין לוי: בבקשה, תגידו לי אם אתם הייתם יכולים לא לראות את הילדים שלכם במשך חמישה חודשים.

מעין לוי: זה הכול.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה מעיין.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שזה ממחיש בצורה מודגשת את הכאב ואת המורכבות של הסיטואציה.

יפעת שאשא ביטון: דווקא, על פניו, דוגמה קלאסית.

יפעת שאשא ביטון: שני אנשים שחיו כאן, נסע רגע החוצה והנה הוא לא יכול לחזור.

יפעת שאשא ביטון: ענבל אורן, בבקשה ואחר-כך נשמע את משרד הפנים.

ענבר אורן שלם: תודה רבה.

ענבר אורן שלם: אני מ"תנועת ישראל חופשית".

ענבר אורן שלם: אני רוצה להדגיש משהו שעדיין לא עלה כאן והוא מאוד מהותי.

ענבר אורן שלם: חשוב להבין שהזוגות האלה שאחד מהם לא מקבל את האופציה להיכנס לארץ, הם זוגות שחווים אפליה באופן סיסטמתי במדינת ישראל שלא נותנת לחלק מהזוגות להתחתן בה.

ענבר אורן שלם: יש פה המון זוגות שהרבנות פשוט לא מחתנת אז מדינת ישראל מסירה את ידיה מהזוגות האלה ואומרת להם שיחפשו איפה בעולם אפשר להתחתן ויחזרו אלינו עם איזו תעודה ממדינה אחרת.

ענבר אורן שלם: זה פשוט לא עובד ככה.

ענבר אורן שלם: לפחות אחד מהם, שהוא אזרח או אזרחית המדינה, בחר בן או בת זוג ממקום אחר בעולם.

ענבר אורן שלם: או, יכול להיות שהוא ידוע בציבור כאן ופשוט מדינת ישראל לא באמת עומדת מאחורי הזוגיות שלהם כי הם לא התחתנו ברבנות, בין אם מסיבות אידיאולוגיות ובין אם הרבנות לא מחתנת אותם, אפילו אם הם נלחמו בשביל להתחתן בה.

ענבר אורן שלם: הדבר הזה מונע מהם היום, עם המשבר המטורף של הקורונה שמתקיים במדינת ישראל, לחיות את חייהם יחד.

ענבר אורן שלם: מדובר פה בקהילות עצומות.

ענבר אורן שלם: גם זוגות מעורבים אבל גם מקהילת הלהט"ב וגם זוגות שהרבנות לא רואה את הזוגיות שלהם כנכונה מספיק.

ענבר אורן שלם: זוגות שאחד מהם הוא יהודי לפי האב ואז אין להם היתרים להיות פה ולהתחתן פה.

ענבר אורן שלם: מדינת ישראל פשוט מסירה את ידיה מהזוגות האלה.

ענבר אורן שלם: חשוב מאוד שהדבר הזה יבוא לידי ביטוי בתקנות חרום שמתקינים כאן בתקופה הזאת.

ענבר אורן שלם: לא יכול להיות שהמדינה תוסיף חטא על פשע בזה שהיא גם לא נותנת לכל האזרחים שלה להתחתן, אבל גם תתעלם אחר-כך מהזוגיות שלהם באופן כל-כך מוחלט ופוגעני.

יפעת שאשא ביטון: הנקודה ברורה.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: יש לנו בקשה נוספת ממובילת המאבק, פליאה קטנר.

יפעת שאשא ביטון: פליאה, רק אם יש להוסיף.

יפעת שאשא ביטון: אין טעם לחזור כי אנחנו רוצים לקבל תשובות.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שהנקודה ברורה.

פליאה קטנר: אני רואה שדיברו פה על זוגות נשואים רשומים וזוגות לא רשומים, זוגות עם ויזות למיניהם, זוגות של ידועים בציבור.

פליאה קטנר: למעשה, הקמתי את המאבק הזה מתוך הסיפור האישי שלי.

פליאה קטנר: אני ובן זוגי לא חיים באותה מדינה.

פליאה קטנר: ציינת קודם שאת לא מבינה את הזוגות שלא חיים באותו בית, אז הנה, גם לא באותה מדינה.

פליאה קטנר: יש אצלנו הרבה כאלה.

פליאה קטנר: אנחנו עושים את זה מהשיקולים שלנו.

פליאה קטנר: בן הזוג שלי ממש לא מעוניין להגיע לפה, לא מעוניין להשתקע, אבל אנחנו רוצים להיפגש.

פליאה קטנר: הוא התמיכה שלי והוא נותן לי את האנרגיה.

פליאה קטנר: הדמעות עומדות לי בגרון כשאני מדברת על זה.

פליאה קטנר: לא ראיתי אותו כבר מספר חודשים.

פליאה קטנר: האם יש פה מישהו שיכול לעבור תקופה כזאת קשה בלי לראות את בן הזוג שלו כל-כך הרבה זמן?

פליאה קטנר: אנחנו עוד איכשהו עושים שיחות וידאו.

פליאה קטנר: יש פה את ג'וש שבת הזוג שלו היא עיוורת.

פליאה קטנר: הם גם לא יכולים לעשות שיחות וידאו.

פליאה קטנר: הם גם נמצאים על הקו, הם גם זוג שנמצא על הקו.

פליאה קטנר: היתה תקופה בתחילת שנות האלפיים שהיה איזה חשש גדול מעובדים זרים שיגיעו לפה, אני זוכרת, בעיקר מרומניה.

פליאה קטנר: לי יש גם חברים ברומניה.

פליאה קטנר: כשאני רציתי להזמין אותם ומדינת ישראל נורא חששה מהצפה, יכולתי על-ידי הזמנה מבפנים ונתנו להם להגיע.

פליאה קטנר: הרי לא מדובר על איזו הצפה, אנחנו מדברים על בני זוג.

פליאה קטנר: לכמה ישראלים יש בני זוג בחו"ל?

פליאה קטנר: אנחנו לא הולכים להציף את ישראל בקורונה.

פליאה קטנר: זה לא דבר שאפשר להשוות אותו לתיירים שנכנסים ואי-אפשר להשתלט על זה.

פליאה קטנר: אנחנו בני זוג, מישהו שמזמין אותך מבפנים.

פליאה קטנר: אני לא מבינה למה זה בלתי אפשרי.

פליאה קטנר: אני אפילו לא נכנסת לכל אלה שכן נשואים ושיש להם ידועים בציבור שרשומים בכל מיני מקומות.

יפעת שאשא ביטון: אלה המקרים המובהקים יותר.

פליאה קטנר: אני בכלל לא מבינה.

פליאה קטנר: אם ישראל נורא אוהבת דוקומנטציה, במקרים שלנו, תנו לנו להיפגש עם בני-הזוג.

פליאה קטנר: אתם רוצים שאותם זוגות שנמצאים על הקו יראו לכם כרטיס טיסה שהם יוצאים?

פליאה קטנר: בן הזוג שלי ישמח לעשות את זה.

פליאה קטנר: הוא מגיע משבדיה.

פליאה קטנר: תאמינו לי שהוא ממש ממש לא רוצה להשתקע בו.

פליאה קטנר: נורא טוב לו שם וגם יש לו ילדים.

פליאה קטנר: הוא במשמורת משותפת, אין לו שום סיכוי להשתקע פה.

פליאה קטנר: אני באמת לא מבינה למה אני לא יכולה לראות אותו.

פליאה קטנר: היתה סדרת כתבות בגלי צה"ל בנושא שלנו.

פליאה קטנר: היה פה את רשות האוכלוסין מול משרד הבריאות.

פליאה קטנר: משרד הבריאות אמרו שאין שום בעיה להכניס לפה בני זוג.

פליאה קטנר: פתאום מור יוסף מביא איזה משפט שהתפקיד שלנו הוא לשמור על הזהות היהודית של המדינה.

פליאה קטנר: זה קצת הרגיש נורא מכוער.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא מדברים בשם אחרים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נשמע את האנשים בעצמם, אז בואו תייצגו את עצמכם בבקשה.

פליאה קטנר: אני רק רוצה להגיד לכם עוד משהו, שזה דבר שממש תפס את תשומת ליבי בצורה מאוד מכוערת.

פליאה קטנר: יש את הרישום כביכול של אנשים שיכולים לגשת לוועדת חריגים.

פליאה קטנר: רק זרים שמעורבבים רומנטית עם ישראלים מתבקשים להביא איזה ביטוח עם סעיף שלא קיים, עם סעיף קורונה.

פליאה קטנר: ביטוחים בישראל הם ביטוחים שעובדים בצורה שהם מכסים הכול מלבד החרגות.

פליאה קטנר: כלומר, אם את נכה ביד, אז יהיה כתוב שרק היד שלך לא מבוטחת.

פליאה קטנר: אז הביטוחים מכסים גם את הקורונה, אין החרגה לקורונה.

פליאה קטנר: הם מבטלים הכול אבל זה לא כתוב כסעיף אז בכלל אי-אפשר להביא את זה.

פליאה קטנר: רק זוגות, רק זרים שמעורבבים איתנו רומנטית מתבקשים להביא את הביטוח הלא קיים הזה.

פליאה קטנר: זה לא מופיע לתיירות מרפא, זה לא מופיע לאברכים, זה לא מופיע לסטודנטים ולא לאף אחד אחר.

פליאה קטנר: זה באמת מרגיש כמו מקלות בגלגלים לישראלים שאלה התמיכה היחידה שלהם.

פליאה קטנר: אגב, ג'וש עצמו בת הזוג שלו היא עיוורת אבל הוא עצמו על הספקטרום האוטיסטי.

פליאה קטנר: אתם שמים פה רגליים לבעלי מוגבלויות.

פליאה קטנר: אני עצמי נכה 60%.

פליאה קטנר: איך אתם עושים לנו את זה?

יפעת שאשא ביטון: פליאה, תודה רבה, הנקודה ברורה.

יפעת שאשא ביטון: מכיוון שאנחנו מנהלים דיון אמיתי וענייני ואנחנו גם רוצים לתת פתרונות ענייניים, צריך להעלות את השאלה כפי שאתה מעלה אותה.

יפעת שאשא ביטון: יש את המקרים המובהקים ששמענו עליהם ויש את המקרים האחרים בהם צריך להבטיח, לצורך העניין, שלא נייצר פה מציאות שבה אנשים כביכול ינצלו את זה כדי להכניס אנשים לארץ.

יפעת שאשא ביטון: אני לא אומרת את זה כחסם אלא מתוך המקום שגם לזה יצטרכו למצוא פתרון יצירתי.

יפעת שאשא ביטון: צריך לזכור שזה קיים ובתוך עמנו אנחנו חיים.

פליאה קטנר: כדי שחבריי מרומניה לא יגיעו - - -

יפעת שאשא ביטון: לא, את זה אנחנו צריכים לפרק.

יפעת שאשא ביטון: פליאה, תודה רבה.

יפעת שאשא ביטון: נעבור לשמוע את משרד הפנים.

ישראל אייכלר: כבוד היושב ראש, עוד נקודה אחת.

ישראל אייכלר: קשישים שעלו לארץ, לא ראו את הילדים שלהם חודשים ארוכים.

ישראל אייכלר: הם מתחננים שיתנו לילדים שלהם לבוא לשבוע שבועיים לבקר אותם.

ישראל אייכלר: הם לא ראו אותם חצי שנה.

יפעת שאשא ביטון: מי נמצא ממשרד הפנים?

יואל ליפוביצקי: אני ראש מנהל אוכלוסין.

יפעת שאשא ביטון: יואל, לפני שאתה מתחיל את הדברים.

יפעת שאשא ביטון: אני אומר ביושר, וגם אין לנו הרבה זמן.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים פתרונות.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא רוצים שיסבירו לנו כמה זה מורכב וקשה.

יפעת שאשא ביטון: אני בעצמי שמתי את האתגר במקרים הפחות מובהקים.

יפעת שאשא ביטון: שמענו פה הרבה מאוד מובהקים אבל האתגר הוא גם במקרים הפחות מובהקים ממקום של לראות איך גם שם אנחנו יכולים לייצר פתרונות.

יפעת שאשא ביטון: נשמח לשמוע אתכם, בבקשה.

יואל ליפוביצקי: שלום לך גברתי היושבת-ראש, חברי הכנסת וכל המשתתפים.

יואל ליפוביצקי: אנחנו בתקופה קשה ומורכבת.

יואל ליפוביצקי: כפי שאתם רואים אנחנו מנסים כל הזמן לאשר עוד קבוצות של חריגים, עוד מקרים שמגיעים אלינו.

יואל ליפוביצקי: זה באמת בכוונה טובה.

יואל ליפוביצקי: אין לאף אחד בממשלה איזו כוונה להפריד בין זוגות או לפגוע במישהו כזה או אחר, אז בואו נוריד את זה מהשולחן כי באמת אנחנו מחפשים פתרונות.

יואל ליפוביצקי: אנחנו בתקופה שהשמים סגורים, כפי שציינת, שאין להכניס את מי שלא נכון להכניס למדינת ישראל.

יואל ליפוביצקי: אנחנו מקיימים התייעצויות מקצועיות בעיקר עם משרד החוץ ומשרד הבריאות לאורך כל הזמן ולאורך כל החודשים הקשים האלה.

ישראל אייכלר: למה שלא תוציאו את משרד החוץ מהמשוואה?

יפעת שאשא ביטון: שנייה.

יפעת שאשא ביטון: בואו נשמע אותו ובסוף ניתן את ההערות כי אחרת אי-אפשר יהיה להגיע למשהו.

יואל ליפוביצקי: אנחנו כל הזמן מקיימים התייעצות מקצועיות ומנסים להקל.

יואל ליפוביצקי: אנחנו מפרסמים כל הזמן באתר האינטרנט שלנו באופן הכי שקוף שיכולים את ההחרגות שאנחנו מוסיפים כל הזמן.

יואל ליפוביצקי: אני יכול להגיד לכם שהנושא של זוגות עם חיים משותפים נמצא על הפרק הדיוני אצלנו.

יואל ליפוביצקי: אני מקווה מאוד שבימים הקרובים נוכל לתת בשורות בנושא הזה.

יואל ליפוביצקי: זה לא משהו שנעלם מעינינו, כפי שכל המשתתפים פה - - - בדיונים שלנו ובהתייעצויות המקצועיות אנחנו מנסים למצוא דרכים כמה שיותר פשוטות גם לנו וגם לאנשים שרוצים להגיע לכאן, או אנשים שמזמינים אנשים אחרים.

יואל ליפוביצקי: לנסות למצוא כמה שיותר דרכים פשוטות כדי שזה יהיה פשוט לכולם.

יואל ליפוביצקי: כמה שיותר פשוטות גם לנו וגם לאנשים שרוצים להגיע לכאן.

יואל ליפוביצקי: לנסות למצוא כמה שיותר דרכים פשוטות כדי שזה יהיה פשוט לכולם.

יואל ליפוביצקי: אנחנו מנסים לעשות את זה גם בעזרת הקונסוליות.

יואל ליפוביצקי: קודם מישהו דיבר על הקונסוליות, אני חושב שהם עושים עבודה נהדרת.

ישראל אייכלר: מי שדיבר זה חבר הכנסת אייכלר שביקש כבר עשר פעמים שתשחררו את הקונסוליות, הן רק מעכבות.

יואל ליפובצקי: שוב, אני חושב שזה לא נכון.

יואל ליפובצקי: להיפך, אנשים שנמצאים בחו"ל הרבה יותר נוח להם לפנות לקונסוליה במייל מאשר לחפש מישהו בישראל שיפנה ויסביר.

יוליה מלינובסקי: הקונסוליות סגורות.

ישראל אייכלר: המייל שלכם רחוק בדיוק כמו המייל של הקונסוליות.

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת אייכלר.

יפעת שאשא ביטון: בסוף אני רוצה לתת מהדיון הזה עם פתרון.

יפעת שאשא ביטון: אין לי שום כוונה להתנצח איתו.

יפעת שאשא ביטון: אני רוצה לשמוע את כל מה שיש לו להגיד עד הסוף ואם יהיו דברים שהם לא לרוחנו אנחנו נגיד מה אנחנו רוצים שיקרה.

יפעת שאשא ביטון: בואו ניתן לו לסיים, אחרת אנחנו רק בוויכוח.

תמר זנדברג: רק למקד אותך.

תמר זנדברג: הנושא של הקונסוליות וכל הדברים האלה, זה נושא לכאלה שכבר נמצאים בתוך ההנחיות.

תמר זנדברג: נושא הדיון הוא משפחות שלא נמצאות כרגע בהחרגות מכל סוג.

תמר זנדברג: לא ידועים בציבור, לא זוגיות.

תמר זנדברג: כל מי שלא נשוי ורשום בארץ כדת משה וישראל, כרגע אתם דוחים על הסף כי זה אפילו לא בהחרגות.

תמר זנדברג: זה נושא הדיון.

שרן השכל: גם יהודים ויש להם יהודים פה, מסרבים להכניס אותם לארץ.

תמר זנדברג: כל מי שלא רשום במרשם האוכלוסין בארץ, כרגע נדחה על הסף, לא דנים אפילו.

יפעת שאשא ביטון: יואל, אני מבקשת שתמשיך.

יפעת שאשא ביטון: אני אתייחס אחר-כך לכל הנקודות שעלו פה.

יואל ליפובצקי: כפי שציינתי, אנחנו מנסים למצוא קריטריונים פשוטים ונכונים ומאוזנים.

יואל ליפובצקי: לגבי, למשל נשואים, אז מבחינת ראיות יש להם תעודת נישואין והרבה יותר קל לנו לכלול את כל הקבוצה הזאת באופן חריג ולא כל אחד מהם שיפנה לחוד ויעמיס על המערכת ואז לא נוכל להתייחס לאחרים שהם גם חריגים.

יואל ליפובצקי: כפי שציינתי, לגבי הזוגות, אתם מתפרצים לדלת פתוחה.

יואל ליפובצקי: זה נמצא אצלנו כרגע בדיונים ואני מאוד מקווה שבימים הקרובים - - -

תמר זנדברג: עברו ארבעה חודשים.

יוליה מלינובסקי: הפעם אחרונה שנתתם הנחיות היה ב-9.6.

יפעת שאשא ביטון: אבל הוא אומר לך שעכשיו זה בדיון.

יפעת שאשא ביטון: מה זה בסתירה למה שהוא אומר?

יפעת שאשא ביטון: תקשיבו רגע.

יפעת שאשא ביטון: אתם עסוקים בשאלה למה הם שם ואני עסוקה במה הוא צריך לעשות מחר בבוקר כדי לתת פתרון.

יוליה מלינובסקי: כל עוד הוא נמצא בדיון וכל עוד הם מתייחסים במשרד הפנים לכל הנושא הזה כחריגים, אנחנו נהיה במצב הזה.

יוליה מלינובסקי: פשוט צריך לשחרר.

יוליה מלינובסקי: צריך להבין מה שאמרתי קודם.

יוליה מלינובסקי: אני חושבת שכל חברי הכנסת יסכימו.

יפעת שאשא ביטון: חברת הכנסת מלינובסקי, אי-אפשר כל פעם להגיע לאותה נקודה איתך.

יוליה מלינובסקי: הקורונה לא הולכת לשום מקום, את יודעת את זה.

יפעת שאשא ביטון: אני מקווה שגם את תדעי כשנהיה בדיונים על המגבלות.

יוליה מלינובסקי: אז תשחררו כבר, תשחררו.

יפעת שאשא ביטון: יואל, אני רוצה בפרקטיקה.

יפעת שאשא ביטון: עזוב אותך דיונים ופתרונות.

יפעת שאשא ביטון: יש לנו פה מקרים מאוד מובהקים.

יפעת שאשא ביטון: יש לנו אנשים שנשואים בנישואים אזרחיים.

יפעת שאשא ביטון: יתחילו תהליכים והם בחו"ל.

יפעת שאשא ביטון: אלה אנשים שלא צריך להמציא את הגלגל בשבילם.

יפעת שאשא ביטון: יש מסמך, מה הבעיה להעלות אותם?

יפעת שאשא ביטון: אנשים שהיו בזוגיות ויש להם ילדים.

יפעת שאשא ביטון: מבחינתי זאת ראייה.

יפעת שאשא ביטון: ילד זה משהו שאפשר לראות והוא רשום כאן והכול.

יפעת שאשא ביטון: למה לא לאפשר להם להגיע חזרה לארץ?

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת, קחו רגע ותתחילו מחר בבוקר במקרים המובהקים שאפשר לטפל בהם.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו כבר גם כך ארבעה חמישה חודשים של סגירה.

יפעת שאשא ביטון: אחר-כך תמשיכו לדון על המקרים היותר מורכבים.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת שיש גם מקרים מורכבים, אבל בואו נתחיל במה שאפשר.

יואל ליפובצקי: כפי שציינתי, את לגמרי מתפרצת לדלת פתוחה.

יואל ליפובצקי: אנחנו ממש במקום הזה.

יואל ליפובצקי: אני מקווה שבימים הקרובים אתם גם תשמעו על זה.

יפעת שאשא ביטון: פדריקו של מעיין, יוכל להגיע בעוד שבוע?

יפעת שאשא ביטון: אני בפרקטיקה עכשיו.

יפעת שאשא ביטון: אני לא שופטת אתכם על מה שעשיתם גם אם יש לנו ביקורת.

יפעת שאשא ביטון: עכשיו, עוד שבוע, נוכל לדעת שהאנשים האלה יכולים לחזור חזרה לישראל?

יואל ליפובצקי: אני לא חושב שזה המקום להתעסק במשהו פרטני.

יואל ליפובצקי: אנחנו ניתן את כל ההנחיות באופן כללי לגבי כולם, לגבי כל האוכלוסיות שבמצב של פדריקו ולא רק לגביו.

יפעת שאשא ביטון: מבחינתי זה שם קוד, נתתי אותו כמקרה מבחן.

תמר זנדברג: מתי הוועדה תוכל לקבל עדכון על נוהל חדש?

יואל ליפובצקי: אמרתי, בימים הקרובים.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נפנה בעוד שבוע.

יואל ליפובצקי: אנחנו כבר דנים בזה ומנסים למצוא קריטריונים וראיות שיהיו קלים ופשוטים לכולם.

יואל ליפובצקי: אנחנו מבקשים דבר כזה: ראשית, היום יום שני, עד יום שני הבא שהוועדה תקבל דיווח מה הן ההנחיות ואיך האנשים האלה יכולים לממש את ההגעה שלהם לישראל.

יואל ליפובצקי: אמרתי לך קודם, אבל אי-אפשר לשמוע כאן ברעש.

יואל ליפובצקי: אני לא מדברת על המקרה הספציפי של מעיין ובן זוגה.

יואל ליפובצקי: מבחינתי הם מקרה מבחן והם מייצגים את כל אותם זוגות שנמצאים במציאות הזאת.

יואל ליפובצקי: אותו דבר הסיפור של דוד אורעד.

יואל ליפובצקי: הקבוצה הלהט"בית היא אתגר בפני עצמו אבל בתוך הסיפור היא אתגר כפול.

יואל ליפובצקי: לראות איך מוצאים את המנגנון שמאפשר להם גם להתאחד מחדש.

יואל ליפובצקי: כל אותם אנשים שיצאו לרגע לעשות עסקים או יצאו לטייל בחו"ל, כל אחד עם הסיפור שלו, ולא יכולים לחזור חזרה לארץ.

יואל ליפובצקי: תיקחו את המקרים המובהקים האלה.

יואל ליפובצקי: יש לכם שבוע.

יואל ליפובצקי: תגבשו הנחיות.

יואל ליפובצקי: אנחנו נרצה דיווח לגבי זה ואחר-כך תוכלו להמשיך עם המקרים היותר מורכבים.

יואל ליפובצקי: אגב, אני מקבלת מהיועצת המשפטית של הוועדה שגם הידועים בציבור הם מקרה מובהק כי הם בדרך-כלל מוכרים בארץ לזכויות משפטיות מסוגים שונים, לרבות זכויות כלכליות שמחייבות רישום והצהרה.

יואל ליפובצקי: גם בהם אפשר לטפל.

יואל ליפובצקי: בקיצור, לקחת את כל מה שאנחנו יכולים, לזהות אותו באופן מוחשי ולשחרר את זה כבר בשבוע הקרוב.

יואל ליפובצקי: בסדר?

יואל ליפובצקי: אין בעיה, אנחנו נעדכן.

יואל ליפובצקי: אני רוצה להבהיר שאנחנו לא עושים אבחנה בין ידועים בציבור מאותו מין או משני המינים.

יואל ליפובצקי: שניהם ידועים בציבור והדין לגביהם יהיה אותו דבר.

יפעת שאשא ביטון: קודם כל, מצוין, אני שמחה על האמירה.

יפעת שאשא ביטון: נשמח לראות את זה כבר בהנחיות שיצאו בימים הקרובים.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לך יואל.

יפעת שאשא ביטון: מישהו בזום ביקש להתייחס?

מנשה עיני: האמת שהוא ענה על חלק מהדברים ואני מחכה לראות מה יהיה.

מנשה עיני: התיקון שהיה לפני איזה חודש של החריגים, של נשואים ומעל 90 יום והקריטריונים המאוד קרים האלה, לנו אין את הזמן הזה לחכות שהקורונה תיגמר.

יפעת שאשא ביטון: מנשה, הדברים ברורים.

יפעת שאשא ביטון: הוא נתן תשובות ואנחנו נעקוב.

יפעת שאשא ביטון: תוך שבוע אנחנו מבקשים שההנחיות יגיעו לשולחננו.

יפעת שאשא ביטון: לא עדכון אלא הנחיות.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו רוצים לדעת שהדברים קורים.

יפעת שאשא ביטון: אני מאחלת לכם איחוד במהרה בימינו אנו.

פליאה קטנר: מה עם זוגות כמונו שנמצאים על הקו?

יפעת שאשא ביטון: אמרתי ואני אומר גם כאן.

יפעת שאשא ביטון: ביקשתי שתוך שבוע יתנו את המענה למקרים המובהקים כי אפשר פשוט לשחרר אותם.

יפעת שאשא ביטון: בדיונים שלהם יתייחסו למקרים היותר מורכבים.

יפעת שאשא ביטון: ברשותכם, אני רוצה לסכם.

ישראל אייכלר: אף מילה לא נאמרה על האזרחים הישראלים שסובלים ממשרד הפנים וממשרד החוץ.

ישראל אייכלר: זאת ועדת קורונה או ועדת מגדרים?

יפעת שאשא ביטון: לא הבנתי את השאלה, תחדד לי.

ישראל אייכלר: אני רוצה תשובה ממשרד הפנים למה אדם צריך להיות בחו"ל 30 יום אם הוא יצא מהארץ.

יפעת שאשא ביטון: לא, הוא אמור לתקן את זה.

יפעת שאשא ביטון: ההנחיות החדשות אמורות לתקן את זה.

ישראל אייכלר: הוא לא דיבר על זה מילה.

יפעת שאשא ביטון: יואל, מה שלי היה מובן מאליו, יכול להיות שלך ולאחרים לא היה מובן מאליו.

יפעת שאשא ביטון: תתייחס לעניין של השהות.

יואל ליפובצקי: את צודקת, זה נבחן.

יואל ליפובצקי: ניתן את כל התשובות בשבוע שביקשת.

יפעת שאשא ביטון: לי זה היה ברור.

יפעת שאשא ביטון: אני יודעת שכשאני מבקשת הפתרון צריך להיות מלא.

יפעת שאשא ביטון: אתם רוצים נציג של משרד החוץ, למרות שמשרד הפנים אומר שהוא יפתור?

יפעת שאשא ביטון: מי הנציג של משרד החוץ?

אייל סיסו: אני.

יפעת שאשא ביטון: בבקשה, התייחסותכם לטענות שהועלו כאן.

אייל סיסו: אני מצטרף לכל מה שיואל אמר.

אייל סיסו: מאחר ואנחנו מכירים את הקריטריונים, אנחנו מתייעצים ברמה היום יומית.

אייל סיסו: בהחלט הנושא של הזוגות הוא בראש סדר העדיפות שלנו.

אייל סיסו: כולנו מבינים את הכאב וכולנו מבינים מה זה זוגות נשואים, מה זה זוגות ידועים בציבור ומה זה זוגות חד מיניים.

אייל סיסו: כולנו רוצים למצוא לכולם פתרון.

אייל סיסו: אני מצטרף ליואל, בימים הקרובים אני מניח שיהיה פתרון והוא גם יפורסם.

אייל סיסו: אני רק חייב לענות לחבר הכנסת אייכלר לגבי הקונסוליות.

אייל סיסו: קודם כל, בקונסוליות יש את כל האמצעים שיש ברשות האוכלוסין.

אייל סיסו: אחד לאחד אותן מערכות.

אייל סיסו: המטרה של הקונסוליות היא להנגיש את השירות למי שיושב בחו"ל.

אייל סיסו: אין טעם שהם ינסו לתפוס מחוץ לארץ את רשות האוכלוסין בארץ, שגם ככה הם עמוסים, שגם כך עובדים בקפסולות.

אייל סיסו: אנחנו עובדים בקונסוליות ונותנים את השירות.

אייל סיסו: גם בנציגויות אנחנו עובדים בקפסולות, במשמרות, שלא יהיה מצב של הדבקות ואז ניאלץ לסגור לגמרי את השירותים.

אייל סיסו: .

אייל סיסו: אנחנו עובדים בשתי משמרות.

אייל סיסו: הקונסוליות עובדות, המדורים הקונסולריים עובדים, אמנם ב-70% אבל עובדים כל הזמן.

אייל סיסו: עוד פעם, אנחנו רוצים להנגיש את השירות למי שנמצא בחו"ל כדי שיהיה לו הרבה יותר קל.

אייל סיסו: הקונסולים מקבלים את ההנחיות שפורסמו לכם ושפורסמו לציבור.

אייל סיסו: אנחנו עובדים איתם ברמה היומיומית ואנחנו עובדים איתם כל הזמן כדי לתת תשובות לאנשים.

אייל סיסו: אני חייב להגיד שחלק מהדוברים שהיו פה, הדוברים האישיים, אנחנו טיפלנו במקרים האלה באופן פרטני וחלקם קיבלו תשובות.

קריאה: ילדים נושאי דרכונים זרים שההורים טרם הספיקו לרשום אותם.

אייל סיסו: ילדים של אזרחים ישראלים שלא נרשמו, מהרגע הראשון אפשרנו להם להגיע לישראל באופן מיידי בלי רישום בנציבות, עם הדרכון אמריקאי, או דרכון גרמני או כל דרכון אחר.

אייל סיסו: מהרגע הראשון זה היה.

קריאה: זה ממש לא קרה בפועל, ממש לא.

יפעת שאשא ביטון: זה אומר שאם יש לנו מקרים של ילדים שנמצאים שם והם פשוט לא רשומים אבל הם ילדים להורים ישראלים, אפשר להעביר לכם ותטפלו בהם?

אייל סיסו: בהחלט.

אייל סיסו: ובלבד שיש לו תעודת לידה מאומתת שאפשר לראות שזה הילד של האזרח.

אייל סיסו: הם מציגים תעודת לידה ואת הפרטים של ההורים ומקבלים מכתב עליה למטוס וכניסה לישראל באופן מיידי.

אייל סיסו: זה היה מהרגע הראשון ולא עוכב אפילו פעם אחת.

יפעת שאשא ביטון: אני מבקשת ממך, בדומה למה שביקשנו מיואל.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים שתהיו זמינים, שתפשטו את התהליכים כלפי האזרחים.

יפעת שאשא ביטון: אנשים מאוד מבולבלים גם ככה עם אובר אינפורמציה והנחיות בכל מדינה.

יפעת שאשא ביטון: נשמח שלפחות הגישה אליכם תהיה הרבה יותר פשוטה ונוחה לכל מי שיצטרך.

יפעת שאשא ביטון: לסיכום הדיון, אני מבקשת שתוך שבוע נקבל מהקונסוליה וגם ממשרד הפנים את ההנחיות החדשות ואת הפתרונות שהם נותנים לכל אותם זוגות שכרגע מפוצלים ומשיבים את בני הזוג חזרה לישראל.

יפעת שאשא ביטון: אם יש מקרים של ילדים שיש להם תעודת לידה מאומתת והם ילדים של ישראלים, שיוכלו בעצם להגיע.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו נפנה אליהם את הבקשות כדי שהפתרון יהיה גם כן מיידי.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו מבקשים מכם לקיים דיונים לגבי המקרים היותר מורכבים דוגמת המקרה ששמענו כאן ותמצאו את הדרך לתת גם להם את הפתרון.

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה לכולם.

קריאה: יש הורים קשישים שצריכים להיכנס שלא נותנים להם להיכנס.

ישראל אייכלר: קשישים שהילדים שלהם רוצים לבקר אותם.

ישראל אייכלר: על זה לא דיברו.

יפעת שאשא ביטון: נבקש את זה במכתב הנלווה, חבר הכנסת אייכלר.