ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 31, 2020-07-14 14:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוכים הבאים לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כאן בדיון מיוחד, דיון מהיר, בנושא הסיוע הכלכלי לעיר צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים שהמצוקה הכלכלית שעולה בעקבות משבר הקורונה מחייבת את המדינה ואת הרשויות להיערך לבנייה מחדש של הכלכלה ותכנון קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים עכשיו על תוכניות רב-שנתיות על מנת להניע את הצמיחה ולאפשר לכלל המשק לחזור לשגרה כלכלית סבירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו היום מנהלים דיון שהוא בעצם על שני מקרי בוחן של רשויות מקומיות, נצרת וצפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מתחילים בעיר צפת ובשעה הבאה נעסוק בעיר נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את הדיון הזה ביקשו חברי הכנסת יצחק פינדרוס, אופיר כץ וינון אזולאי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל אתך חבר הכנסת אופיר כץ.

אופיר כץ: תודה רבה גברתי יושבת הראש ותודה רבה על קיום הדיון והזמן הארוך שהקדשת לנושא.

אופיר כץ: אנחנו נמצאים במצב שהוא ידוע לכולנו, משבר כלכלי מאוד מאוד קשה לאזרחים, לעסקים, לעצמאים וגם כמובן לרשויות שנושאות בנטל הזה.

אופיר כץ: הממשלה ואנחנו בכנסת מייצרים תוכניות לתת מענה לכל המגזרים השונים – שכירים, עצמאים, עד 100 מיליון, פחות מ-100 מיליון – אבל יש רשויות חלשות שההכנסות שלהן מבוססות על תיירות ולמרות התוכניות הספציפיות לסקטורים, הרשות כרשות, אם לא נעניק לה טיפול נקודתי, הרשויות האלה פשוט עלולות לקרוס.

אופיר כץ: היה לנו מקרה דומה עם טבריה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': 50 מיליון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תוכנית.

אופיר כץ: כן.

אופיר כץ: סוג של מענה שמתבסס על פיתוח תשתיות מכוונות תיירות.

אופיר כץ: גם כאן מדובר ברשות מאוד מאוד חלשה, למ"ס 2, עיר שיש בה את כל המגזרים ורוב ההכנסות של העיר הזאת הן מתיירות.

אופיר כץ: דיברתי לפני כן עם לשכת מארגני התיירות.

אופיר כץ: הם מעסיקים עשרות אלפי אנשים – אם אלה מסעדות, אם אלה מדריכים, אם אלה בתי מלון, עסקים שנמצאים בעיר צפת – וכרגע הכול כמובן לא קיים, דבר שפוגע גם בבעלי העסקים בעיר וגם ברשות עצמה.

אופיר כץ: אחוז האבטלה בעיר צפת עלה כבר ל-32 אחוזים, שזה משהו כמו 10 אחוזים, אם לא יותר, מהממוצע הארצי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על כמה אחוזים עומדת האבטלה בימים כתיקונם?

רוני בן אבו: 13 אחוזים.

אופיר כץ: לכן ביקשתי את הדיון הזה.

אופיר כץ: אם אנחנו לא נעניק לעיר צפת – ותיכף ראש העיר שוקי אוחנה יציג את הבעיות בצורה יותר מפורטת – ולא נעשה תוכנית ייעודית למצב הזה, העיר הזאת, אני לא יודע איך היא תתאושש מהמשבר שפוקד אותה.

אופיר כץ: נכון, זה קשה לכולם אבל העיר צפת – למ"ס 2 – הייתה חלשה לפני כן ועכשיו היא על סף קריסה ואנחנו כאן צריכים לייצר איזושהי תוכנית, לפנות לאוצר שיבנה תוכנית, שתעזור לעיר הזאת להשתקם במהרה על מנת שהיא לא תקרוס.

אופיר כץ: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יצחק פינדרוס מיוזמי הדיון הזה, בבקשה.

יצחק פינדרוס: שלום.

יצחק פינדרוס: ראשית, אני רוצה להודות לך יושבת ראש הוועדה ולהודות לעמיתי אופיר כץ שיזם את הדיון וצירף אותי אליו.

יצחק פינדרוס: כבוד לי.

יצחק פינדרוס: אני שם את זה מראש.

יצחק פינדרוס: אופיר בא אלי ביוזמה הזאת ואני שמחתי מאוד.

יצחק פינדרוס: בעוד שעתיים אנחנו הולכים לדון במליאה על צעדים כלכליים דרסטיים ודרמטיים שהמדינה הולכת לעשות.

יצחק פינדרוס: בסוף, כשאנחנו פותחים את המלחייה ושופכים בקריית הממשלה, לא תמיד המלח נופל היכן שהוא צריך ליפול.

יצחק פינדרוס: הנגיף הזה שהוא חדש לכולנו והמשבר הזה שהוא חדש לכולנו, הוא פוגע לא בכולם באותה מידה.

יצחק פינדרוס: הוא פוגע בכולם, קודם כל, זה נכון, אבל לא באותה מידה ולא באותה דרך.

יצחק פינדרוס: יש מערכות וגופים שיכולים איכשהו לספוג בשומנים וגם אם לא לספוג בשומנים, אבל זאת לא המהות, והם יכולים איכשהו לספוג את המשבר הזה ולעבור אותו בשלום.

יצחק פינדרוס: צפת, ואני חייב לומר, בראשותו של ראש העיר שנמצא כאן, התחילה תהליכים והתחילה לעלות על דרך המלך.

יצחק פינדרוס: התחילה, עם הרבה קשיים.

יצחק פינדרוס: עוד לא הגיעה להיכן שהיא צריכה להגיע, יש לה עוד דרך ארוכה לעשות, אבל באמת הרשות המקומית עשתה צעדים רבים בכיוון החיובי.

יצחק פינדרוס: המשבר הזה יכול להסיג את העיר אחורנית הרבה מאוד שנים.

יצחק פינדרוס: חובה על המדינה – ואנחנו ככנסת צריכים לעשות את המקסימום שהדבר הזה יקרה – לתת טיפול נקודתי ולא בחודש-חודשיים הקרובים, אם יבוא לשם משאיות מזון או לא יביאו משאיות מזון, לא נעים לי להגיד על אף שאני חושב שזה דבר חשוב אבל הוא פחות רלוונטי.

יצחק פינדרוס: מה שרלוונטי זה טיפול נקודתי בעיר.

יצחק פינדרוס: אני חושב שמאז הקיצוץ של האוצר בשנת 2003, זה כמעט לא נעשה באף עיר בצורה מסיבית ונכונה.

יצחק פינדרוס: עד 2004-2003 המדינה עוד הייתה עושה את זה.

יצחק פינדרוס: ערים רבות שהיו במקום אחד – וניקח את בת ים כדוגמה או ערים כאלה שהיו במקום אחד – הגיעו למקום אחר.

יצחק פינדרוס: האחריות שלנו כאן, מקריית הממשלה, שכנים של משרד האוצר ושל משרדים האחרים, היא לעשות באמת הכול כדי שיהיה טיפול נקודתי, משמעותי ומהותי שיכלול את כל משרדי הממשלה וייתן להם אופק.

יצחק פינדרוס: אני אומר מראש שאני מוכן שהאופק יתחיל להיות בעוד שנה.

יצחק פינדרוס: אני לא מדבר כרגע על הפלסטרים שימצאו.

יצחק פינדרוס: העיר הזאת צריכה אופק והיא יכולה, בגלל המשבר הזה שמתקיים עכשיו, לסגת אחורנית.

יצחק פינדרוס: אין בידי הרשות המקומית כוחות להתמודד עם הדבר הזה.

יצחק פינדרוס: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אהבתי את הדימוי של המלחייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת משה ארבל בשם חבר הכנסת ינון אזולאי, בבקשה.

משה ארבל: אני מקווה מאוד שאני אהיה לפה לחבר הכנסת ינון אזולאי שיזם יחד עם אופיר כץ ועם יצחק פינדרוס את הדיון הזה.

משה ארבל: במחקר שהתקיים בארצות הברית, מומחי סטטיסטיקה וסוציולוגיה הצליחו לנבא את גובה השכר וההשכלה של ילד 20 שנים קדימה על ידי נתון אחד – הזיפ קוד, המיקוד של הילד.

משה ארבל: היכן שהוא גר.

משה ארבל: על פי הנתון הזה בלבד הם הצליחו לנבא את העתיד של הנער.

משה ארבל: המיקוד מעיד על מקום מגוריו המדויק והוא היה פרמטר מספיק כדי לנבא את העתיד של אותו נער.

משה ארבל: סוציולוג מפרינסטון אמר שאם נולדת עם גנים של אלימות בשכונת פשע, אולי תמצא את עצמך בכלא אם תישאר בחיים, אבל אם נולדת עם גנים של אלימות בשכונת פאר, סביר מאוד שתהיה חבר דירקטוריון בחברה גדולה.

משה ארבל: מדינת ישראל היא שטח של מחוז בקליפורניה.

משה ארבל: לא יכול להיות מצב שכאשר נעלה כרגע על רכב, תוך שעתיים נגיע לצפת ונראה עיר מוכת אבטלה באחוזים כאלה.

משה ארבל: זה בלתי מתקבל על הדעת.

משה ארבל: הילדים שם צריכים תקווה.

משה ארבל: לא יכול להיות מצב שלמרכזים של חלוקת מזון בימי חמישי בלילה, מגיעים הורים של עמותות רווחה ועומדים עם סלים כדי לקבל אוכל.

משה ארבל: אלה תמונות שלא יכולות להיות בישראל 2020.

משה ארבל: זו תמונה רעה.

משה ארבל: מה הילד הזה מרגיש כשהוא הולך עם אימא שלו לקחת שקיות מזון ולמה?

משה ארבל: בגלל שאין מקומות תעסוקה?

משה ארבל: למה מחכים?

משה ארבל: מדינת ישראל כל כך קטנה ואין שום הצדקה בעולם שבמדינת ישראל 2020 ילדים בפריפריה יחיו בתחושה כזו.

משה ארבל: אני אומר שלמרות הביקורת של חברת האופוזיציה החשובה יוליה מלינובסקי, נעשו צעדים חשובים בהקמת בית הספר לרפואה בצפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת ארבל, בוא ננסה להיכנס ספציפית לנקודות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים כאן על עיר עם פוטנציאל כל כך גדול, עיר יפהפייה במקור שלה שבאמת הלכה בשנים האחרונות והפכה להיות עיר עם אוכלוסייה ענייה ועם הרבה מאוד בעיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אגב, הנושא של תחבורה ציבורית היה פותר כאן הרבה מאוד את סוגיית התעשייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם היינו פותרים את ההיבט הזה, זה גם היה עוזר.

משה ארבל: אגב, זה יכול להיות פרק מהחלטת הממשלה.

משה ארבל: אין ספק שזה כלי שמביא תעסוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

משה ארבל: אם אדם יודע שיש לו איך להגיע למקום עבודה, הוא יוצא לעבודה.

משה ארבל: יש לו עבודה איכותית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לראש העיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מאוד שמחים שאתה עשית את הדרך הארוכה והגעת עד לכאן, לדיון הזה ואנחנו מכבדים את זה ומעריכים אותך על כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח אם אתה תיתן לנו איזושהי תמונת מצב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא רוצים לעשות ניתוח של העיר צפת ב-10 השנים האחרונות אלא באמת להסתכל עכשיו נקודתית על המצב שלכם בימים אלה, להבין מה נפגע ביותר במצב הזה של הקורונה ואיך אנחנו באמת יכולים לצאת מכאן עם איזושהי בשורה שתעזור לכם.

שוקי יהושע אוחנה: תודה על הדיון, לכל חברי הכנסת בראשותך.

שוקי יהושע אוחנה: לכל חברי הכנסת שביקשו את הדיון, באמת הרבה תודה על התהליך.

שוקי יהושע אוחנה: אני רוצה לתת לך איזושהי סקירה מהירה על העיר צפת, כמי שגדל בה, דור 16 בעיר צפת, נולד בה ועשה בה את כל שנותיו.

שוקי יהושע אוחנה: בשנה וחצי-בשנתיים האחרונות התחלנו איזשהו תהליך בעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: לצערי התהליך הזה נגדע, הוא נעצר לאור הקורונה אבל את הבקשה הזאת לתת ריכוז מאמץ, טיפול נקודתי, אני כבר התחלתי לפני כן לאור המצב שעוד היה לפני הקורונה.

שוקי יהושע אוחנה: זה מקבל משנה תוקף ומכפיל כוח במצב הזה מאז חודש מארס ואני רוצה להגיד לכם שלמרות הכול אנחנו מרימים את הראש מעל המים.

שוקי יהושע אוחנה: היום, עיר כמו צפת, עם המורכבות האדירה כשיש לנו את כל סוגי האוכלוסיות, אנחנו עומדים בקושי על 44 מאומתים בעיר צפת ונקווה שהמספר לא יגדל.

שוקי יהושע אוחנה: רובם מחוץ לעיר, כלומר, הוצאנו אותם החוצה.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו מנהלים את המשבר ועובדים עליו.

שוקי יהושע אוחנה: זה בהיבט המנהיגותי המקומי ביחד עם כל חברי המועצה בתהליך.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו עדיין לא יכולים להביא תיירים מחוץ לארץ.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו לא יכולים לתת טיפול נקודתי בדברים.

שוקי יהושע אוחנה: עשינו גם טיפול תדמיתי לעיר, נקודתי, כעיר תרבות, עיר פסטיבלים, עיר שבאה ומקדמת ורוצה להחזיר הביתה את הילדים ואנחנו בתהליך של בניית שכונה חדשה של 6,000 יחידות דיור ונביא לכאן עוד ועוד אוכלוסיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באיזה שלב בניית השכונה?

שוקי יהושע אוחנה: יצאנו כבר במכרזים.

שוקי יהושע אוחנה: ברור לך שהדברים בשלב הזה נעצרים.

שוקי יהושע אוחנה: אני מזכיר לך שבצפת יש לנו שלושה עוגנים מרכזיים כאשר האחד הוא המרכז הרפואי זיו, הפקולטה לרפואה, המכללה והדברים האזוריים.

שוקי יהושע אוחנה: אני בא מהשר להשכלה גבוהה כדי להקים את האוניברסיטה בגליל בעיר צפת כחלק מתפיסה.

שוקי יהושע אוחנה: דרך אגב, זאת הייתה החלטת ממשלה ב-2005 אבל הלכו לאריאל ולא באו לצפת.

שוקי יהושע אוחנה: הגיע זמן גליל.

שוקי יהושע אוחנה: אני אומר שהגיע זמן גליל, כעיר שהיא בירת הגליל, שאנחנו נתחיל את הנושאים האלה.

שוקי יהושע אוחנה: אני רוצה לתת נתונים כדי שתראו עד כמה המצב הוא קשה וחמור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רוצים להראות את המצגת הזאת?

שוקי יהושע אוחנה: כן, בבקשה.

יוליה מלינובסקי: כשנכנסת לוועדה היה רושם שאתה איש חזק.

יוליה מלינובסקי: אתה יודע מה אתה עושה.

שוקי יהושע אוחנה: כן.

שוקי יהושע אוחנה: אני אומר שאנחנו עדיין עיר שתקציבית צריכה לחיות על מה שקיים ובלי ממשלה ובלי טיפול נקודתי, היא לא יכולה.

שוקי יהושע אוחנה: חד משמעית הדברים האלה הם קריטיים.

שוקי יהושע אוחנה: את יודעת שצפת היא עם מעל 39,000 תושבים.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו בסוציו אקונומי שתיים.

שוקי יהושע אוחנה: אין הרבה כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

שוקי יהושע אוחנה: בגלל התהליכים שקרו ולא נחזור אחורה.

שוקי יהושע אוחנה: עזבי את 10 השנים האחרונות.

שוקי יהושע אוחנה: זה לא חשוב כרגע.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו מסתכלים קדימה.

שוקי יהושע אוחנה: אני בא מהצבא ואנחנו מסתכלים קדימה.

שוקי יהושע אוחנה: עיר שהיא סוציו אקונומי שתיים, יש שתיים או שלוש כאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה התפלגות האוכלוסייה היום?

שוקי יהושע אוחנה: אני מראה לך את זה.

שוקי יהושע אוחנה: נגיע לזה.

שוקי יהושע אוחנה: בעזיבת העיר יש לנו בשנה האחרונה 1,894 – כבר לפני שנה, ב-2018 - כאשר נכנסו 1,195.

שוקי יהושע אוחנה: תביני את הכמות.

שוקי יהושע אוחנה: היום אני יכול לבוא ולהגיד שלפני הקורונה היינו בעצירה של עזיבה, גם תדמיתית וגם מיתוג העיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עדיין בהגירה שלילית.

שוקי יהושע אוחנה: אבל אנחנו עדיין בהגירה שלילית.

שוקי יהושע אוחנה: כל הפעולות, ואני עושה המון המון פעולות בעיר – הוספנו פסטיבלים, עשינו תהליכים, פתחנו מוסדות לכלל המגזרים, אני עובד בשביל כולם, אין כאן מגזרי, בשביל כלל תושבי העיר.

שוקי יהושע אוחנה: יש כאן כמה דברים בקושי.

שוקי יהושע אוחנה: אם אתם מכירים, יש דבר כזה שנקרא עיר עולים של 7.6 מיליון שקלים וזאת מכה ראשונה שהעיר חטפה.

שוקי יהושע אוחנה: לפני שלוש ביטלו את עיר העולים.

שוקי יהושע אוחנה: כל נושא התהליכים של מענקי האיזון, אנחנו לא מקבלים את מלוא מענקי האיזון.

שוקי יהושע אוחנה: עיר כמו צפת ללא מענק איזון, בוודאי שראש הוועדה מכירה על מה אנחנו מדברים, אין 100 אחוזים.

שוקי יהושע אוחנה: צפת חיה על 51 מיליון מענק איזון.

שוקי יהושע אוחנה: זה מתקציב של 256 מיליון.

שוקי יהושע אוחנה: זה המון אבל זה לא 100 אחוזים.

שוקי יהושע אוחנה: אם את לוקחת את עידן הקורונה, נפגעו לנו היטלי הבנייה, גדלנו בדרישת הסיוע מהרווחה, עלינו בדברים האלה.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו בקושי של גבייה.

שוקי יהושע אוחנה: היית בעיר העתיקה בצפת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ודאי.

שוקי יהושע אוחנה: מסוגר וסגור.

שוקי יהושע אוחנה: זאת המכה הקשה שלנו.

שוקי יהושע אוחנה: לאנשים אין מה לפתוח.

שוקי יהושע אוחנה: אני יכול לומר לך שמצד שני בהיבט של תיירות פנים, זאת ההזדמנות.

שוקי יהושע אוחנה: יש איומים ויש הזדמנות.

שוקי יהושע אוחנה: זאת ההזדמנות.

שוקי יהושע אוחנה: ההזדמנות שלנו עכשיו לפתוח את העיר לתיירות פנים כי לא תהיה תיירות מחוץ לארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה חדרי מלון יש לכם?

שוקי יהושע אוחנה: מעל 700 חדרי מלון ובתכנון עוד 500, אבל אין בעיה כי יש המון צימרים.

שוקי יהושע אוחנה: לנו יש הרבה מקומות פתוחים שיוכלו לעמוד בסטנדרטים של התו הסגול.

שוקי יהושע אוחנה: אין בעיה.

שוקי יהושע אוחנה: את ההזדמנות הזאת אין במקום אחר.

שוקי יהושע אוחנה: אני רוצה לומר לך שרק ב-2009 תקציב הרווחה צמח ב-24 נקודה מיליון בעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: היא צריכה טיפול.

שוקי יהושע אוחנה: תשמעי, זה כפול.

שוקי יהושע אוחנה: צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון.

שוקי יהושע אוחנה: כפי שאת רואה, זה הפילוח בין אוכלוסיות.

שוקי יהושע אוחנה: יש לנו אחלה אוכלוסייה בצפת.

שוקי יהושע אוחנה: רשמי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה ה-46 אחוזים?

שוקי יהושע אוחנה: 46 אחוזים, מדובר על חילונים מסורתיים.

שוקי יהושע אוחנה: 38 אחוזים חרדים ושמונה אחוזים עולים מרוסיה.

שוקי יהושע אוחנה: שישה אחוזים אנגלוסקסים ואנחנו עכשיו בעלייה מאוד רצינית.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו בתהליכים.

שוקי יהושע אוחנה: אחוז – אוכלוסייה מוסלמית.

שוקי יהושע אוחנה: יש לנו 800.

שוקי יהושע אוחנה: זאת אומרת, זאת עיר מורכבת וכראש עיר זה אתגר מצוין.

שוקי יהושע אוחנה: יותר קל להיות ראש עיר ברעננה או בהרצליה אבל אני מעדיף את צפת.

שוקי יהושע אוחנה: אני חד משמעית אומר שהקושי המרכזי הוא באבטלה.

שוקי יהושע אוחנה: תראי את ממוצע השכר שלנו.

שוקי יהושע אוחנה: ממוצע השכר בצפת הוא 5,800 שקלים.

שוקי יהושע אוחנה: תראי את ממוצע השכר בצפון וביתר המקומות.

שוקי יהושע אוחנה: זאת עיר עם פוטנציאל אדיר שצריך כאן סיוע ממשלתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה חתך הגילאים בעיר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה אנשים צעירים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה יותר מבוגרים?

שוקי יהושע אוחנה: עכשיו יש תהליך של צעירים.

שוקי יהושע אוחנה: היום יש יותר אוכלוסייה מבוגרת.

שוקי יהושע אוחנה: השכונה החדשה תקלוט צעירים מכל המגזרים וזאת ההזדמנות.

שוקי יהושע אוחנה: אלה ההזדמנויות שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר שלגבי השכונה החדשה, רק יצאו מכרזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על משהו שהוא מינימום עוד שנתיים.

שוקי יהושע אוחנה: נכון.

שוקי יהושע אוחנה: כן.

שוקי יהושע אוחנה: 6,000 יחידות דיור, זה לא מה בכך.

שוקי יהושע אוחנה: זה משהו משמעותי.

שוקי יהושע אוחנה: זה להגיע תוך 10 שנים ל-72,000 תושבים כעיר מחוז בצפון.

אופיר כץ: מה זה הנתון 55.7, פחות משכר מינימום?

אופיר כץ: הם עובדים בחצי משרה?

שוקי יהושע אוחנה: כן.

קריאה: 4,000-3,000 שקלים בחודש.

אופיר כץ: איך לא תהיה עלייה בצורכי הרווחה?

שוקי יהושע אוחנה: ברור.

שוקי יהושע אוחנה: אני מסביר לך שאם זה 55.7 אחוזים, תבין היכן אנחנו נמצאים.

שוקי יהושע אוחנה: בעידן הקורונה זה עוד יותר מחמיר את הבעיה.

שוקי יהושע אוחנה: צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון.

שוקי יהושע אוחנה: בסוף אנשים רוצים להביא את הלחם הביתה.

שוקי יהושע אוחנה: אני רוצה לגעת במילה בתחום התיירות.

שוקי יהושע אוחנה: צפת חיה על תיירות ולכן היא צריכה את הדחיפה הזאת.

שוקי יהושע אוחנה: צפת כבירת הגליל חיה על זה.

שוקי יהושע אוחנה: התפוסות בבתי המלון בשפל למרות הניסיונות שלנו וחיבורים.

שוקי יהושע אוחנה: את בטח רואה את צפת בכותרות בעיתונות כדי להביא כמה שיותר הכנסה לעיר.

שוקי יהושע אוחנה: יש לנו 242 בתי עסק בתחום התיירות.

שוקי יהושע אוחנה: המשמעות של הדבר הזה היא מאות משפחות ללא פרנסה, שצריך לקחת אותן בחשבון.

שוקי יהושע אוחנה: אני יכול לומר לך שעכשיו יש 10 מיליון, שהייתה על זה החלטת ממשלה, בתחום התיירות להגיע מקק"ל - תקוע.

שוקי יהושע אוחנה: אני מבקש שמכאן תצא קריאה ל-10 מיליון אלה.

שוקי יהושע אוחנה: אני לא יודע אם נמצא כאן נציג ממשרד התיירות.

שוקי יהושע אוחנה: 10 מיליון השקלים האלה כבר הוקצו לעיר, אמנם לתחומים שונים, שגם זה נתקע.

שוקי יהושע אוחנה: זו הייתה החלטה מקק"ל.

שוקי יהושע אוחנה: אף אחד לא רשאי להחזיק את הדבר הזה, עם כל הכבוד.

שוקי יהושע אוחנה: זה אמור להגיע לעיר צפת.

אופיר כץ: אלה מלחמות בין המדינה לקק"ל, מי אחראי על הכסף?

שוקי יהושע אוחנה: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של מי הכסף?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של מי הייתה ההחלטה הזאת לגבי10 מיליון השקלים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של משרד התיירות?

שוקי יהושע אוחנה: קק"ל עם משרד התיירות, ממשלה.

רוני בן אבו: זה פרויקט משותף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מותנה במשהו?

שוקי יהושע אוחנה: כלום.

שוקי יהושע אוחנה: תקוע.

אופיר כץ: מי אמור להעביר את הכסף?

אופיר כץ: קק"ל.

אופיר כץ: היא אומרת, מי הממשלה שתחליט בשבילי.

שוקי יהושע אוחנה: זה תקוע.

דורון אהרון: אני סמנכ"ל פיתוח במשרד התיירות.

דורון אהרון: אם תתני לי את הרשות, אני אתייחס לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נגיע אליך.

שוקי יהושע אוחנה: כשהגעתי לתפקיד, דבר ראשון לקחנו יועצים חיצוניים ובנינו הצעת מחליטים לעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: אני יכול לומר משהו, ואני לא נכנס לפוליטיקה.

שוקי יהושע אוחנה: אני משתדל.

שוקי יהושע אוחנה: קריית שמונה קיבלה פעמיים הצעת מחליטים ב-200 מיליון שקלים.

שוקי יהושע אוחנה: חצור קיבלה.

שוקי יהושע אוחנה: אני מבין שאנחנו על הר, קשה לעלות להר, אבל הגיע זמן צפת והיא זקוקה יותר מכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא קיבלתם?

שוקי יהושע אוחנה: אף פעם לא.

שוקי יהושע אוחנה: הגיע הזמן לתת לעיר הזאת את מה שמגיע לה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שננסה לקבל תשובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באנו לכאן כדי לקבל תשובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שקשה שלא להזדהות גם עם הכאב וגם עם המוטיבציה שיש לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יכולה לומר לך שזה ממש מחמם את הלב לראות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שלתושבי צפת יש קול עז שמבטא אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין לנו הרבה זמן, יש לנו חצי שעה ואני מתנצלת אבל אנחנו מוקצבים בזמן בדיון הזה, ואני מאוד רוצה שניתן את הזמן הקרוב שיש לנו לנסות לקבל כמה שיותר תשובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יסלחו לי חברי הכנסת שב-זום וחברי הכנסת שבחדר, אבל בואו ננסה למצות את הזמן הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור בין המשרדים כדי לראות היכן אנחנו יכולים לקדם את הנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל עם רואה חשבון אברהם אגניהו ממשרד הפנים, ממונה בקרה ותקצוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך, אני שמחה שאתה מצטרף אלינו ב-זום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רואים את הדברים, אתם שומעים את הדברים, אתם מבינים שהעיר צפת נמצאת היום במצוקה קשה ויחסית לערים אחרות היא לא קיבלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היכן אתם יכולים לסייע היום לעיר צפת?

אברהם אגניהו: צפת בהחלט נמצאת היום בקושי מאוד מאוד גדול.

אברהם אגניהו: כפי שהמנכ"ל וראש העיר ציינו, הם ציינו את זה בצורה מאוד מאוד ברורה.

אברהם אגניהו: בשנה האחרונה, בשנתיים האחרונות, אנחנו אפשרנו לרשות להיכלל בתוכנית ההמראה כדי להקצות לה מענקים כדי לבצע פיתוח כלכלי.

אברהם אגניהו: אמנם זה לא פיתוח כלכלי גדול שיכול לשנות מהותית את הרשות אבל זה בהחלט צעד קטן.

אברהם אגניהו: במסגרת התוכנית הוצעו כמה פרויקטים.

אברהם אגניהו: לפרויקט אחד כבר נתנו להם הרשאה להתקדם ויש פרויקט נוסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזה פרויקט?

אברהם אגניהו: זה לא סוד שכעיר עולים הרשות נפגעה בשינוי.

אברהם אגניהו: אנחנו מכירים את זה ואנחנו בשיח מול הרשות ומנסים לגבש מענה בעניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נשמע כסוג של מריחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזה פרויקט אתה אומר שכבר תוקצב?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על איזה פרויקט אתה מדבר?

אברהם אגניהו: פרויקט בתחום האנרגיה.

אברהם אגניהו: הוא כבר תוקצב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנרגיה זה חשוב אבל זה לא ייתן עכשיו ממש פתרון לאנשים שם.

קריאה: לנסות להכניס כסף לעיר צפת.

קריאה: סולרי על גגות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סולרי על גגות, זה חשוב, אפילו מאוד חשוב, אבל כרגע זה לא יעזור לאנשים מבחינת כסף לעיר עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין תמיכה אחרת שאתם יכולים לתת?

אברהם אגניהו: יש פרויקט נוסף שגם הוא נכלל בתוכנית וזה פרויקט שאולי ראש הרשות לא התייחס אליו אבל גם זה פרויקט של שינוי בהקמה של מרכזי מסחר.

אברהם אגניהו: אין ספק שהרשות צריכה מענה בשוטף.

אברהם אגניהו: אין מנוס.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה לא נותן לנו כל מענה.

אופיר כץ: אני מבקש שתציג, בעקבות שאלתה של חברת הכנסת מלינובסקי, כמה באמת צפת כן תוקצבה מהקרן לצמצום פערים שבעצם נותנת מענה חלקי לפגיעה של צפת בנושא של ביטול ערי עולים.

שוקי יהושע אוחנה: 900,000 שקלים, תוספת.

שוקי יהושע אוחנה: 700,000?

אופיר כץ: אני שואל אותו.

אברהם אגניהו: אין לי כרגע את הסכום המדויק אבל אני בהחלט יכול להעביר את הנתון הזה לחברי הוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמע שלא ממש אפשר לבנות עליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה ממך שמשרד הפנים לא מתכוון בזמן הקרוב לתת איזשהו מענק או סיוע מיוחד לעיר צפת.

אברהם אגניהו: זה לא מה שאמרתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שאני מבינה.

אברהם אגניהו: אני אומר שכרגע אנחנו בגיבוש מסגרות עיר ל-2020 עם האוצר.

אברהם אגניהו: אין מסגרת מסוימת שאנחנו יכולים להצביע עליה כרגע.

אופיר כץ: הם עובדים על אחד חלקי 12 מהתקציב הקודם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

אופיר כץ: רגע.

אופיר כץ: שאלה.

אופיר כץ: האם משרד הפנים עושה איזושהי תוכנית לאור המצוקה של ערים חלשות בעיד הקורונה, האם יש איזושהי תוכנית שמגבשים ספציפית לאותן ערים כדוגמת צפת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שאלה חשובה.

משה ארבל: הייתי מציע לשמוע את נציג אגף התקציבים שנמצא כאן.

משה ארבל: הוא רפרנט פנים.

משה ארבל: הוא מחזיק בכסף וכנראה הוא גם בעל הדעה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נפנה גם אליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשאלת כאן שאלה באמת חשובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': העיר צפת היא אחת מהערים שבאמת נפגעות בצורה חמורה, במיוחד אנחנו מדברים על ערים שנשענות על תיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם לא הגיע הזמן או אין מקום שתגבשו איזושהי תוכנית ספציפית ומיוחדת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים כאן על תוכניות ועוד מעט אנחנו הולכים לאשר כאן מיליארדי שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על חיים של ערים, כלומר, הערים האלה לא יצליחו לחיות אם אתם לא תחיו אותן.

אברהם אגניהו: בהחלט נכון.

אברהם אגניהו: יש המון רשויות שנפגעו מהשינוי בעיר עולים ויש מקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא דיברתי על עיר עולים.

אברהם אגניהו: אין לנו כרגע משהו על הפרק אבל בהחלט יש כוונה לסייע לאותן רשויות.

אברהם אגניהו: חלקן נכנסו כבר לתוכניות המראה כאלה ואחרות או לתוכניות פיתוח שונות.

אברהם אגניהו: בהחלט יש לנו כוונה כן לתת מענה בשוטף, בפיתוח, לאותן רשויות שנפגעו.

משה ארבל: צפת עומדת באבני הדרך של תוכנית ההמראה?

אברהם אגניהו: בהחלט.

אברהם אגניהו: היא הציגה את הפרויקטים.

שוקי יהושע אוחנה: עומדת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אגב, מה זה אומר שהיא עומדת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה אומר בהמשך?

שוקי יהושע אוחנה: תוכנית המראה זה לתת כמה עוגנים מרכזיים מחוללי שינוי לעיר צפת אבל זה לא נותן לשוטף.

שוקי יהושע אוחנה: אם אני למשל מקים מרכז מבקרים או אותם סולרי כדי להכניס כסף לעיר.

שוקי יהושע אוחנה: שלושה פרויקטים שהצגנו, אנחנו עומדים לפי אבני הדרך ואנחנו עומדים לפי התהליכים.

שוקי יהושע אוחנה: אין בעיה.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו חיילים טובים.

משה ארבל: גם חשוב שתאמר לוועדה שניהול יעיל, ניהול תקין, אתה יכול לפרגן לעצמך.

שוקי יהושע אוחנה: גם במשרד הפנים דיברנו על הצעת מחליטים לעיר, לכל אורך הדרך.

שוקי יהושע אוחנה: צריך שותפות של כל משרדי הממשלה, בדגש על פנים, תיירות, תחבורה וכולי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתי טמקין ממשרד האוצר, רכז פנים באגף התקציבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כאן מוטרדים ומודאגים ממצבה של העיר צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתה יכול לומר מלנו האם הנושא הזה, ובכלל נושא של ערים מוחלשות שנפגעות מאוד כתוצאה מהקורונה, האם יש תוכנית מיוחדת באגף התקציבים לעזור להם?

איתי טמקין: אני אתחיל נקודתית לגבי העיר צפת ואחר כך ניגע בבעיה היותר גדולה.

איתי טמקין: לגבי העיר צפת, כמו שאמר ראש העיר שוקי אוחנה, גם הקורונה, גם הסיפור של עיר עולים, גם הסיפור של סגירת אתר תאנים, ללא ספק מעמידים את צפת באתגר כלכלי בכלל לא פשוט אחרי שיעבור התקציב, משרד הפנים ומשרד האוצר יצטרכו לשים את הרשות הזאת כאחת מהרשויות שנמצאות על שולחן הניתוחים כדי לראות איך אנחנו נותנים פתרונות לעיר הזאת.

אופיר כץ: למה אחרי שיעבור תקציב?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מתכננים את התקציב ואתם יודעים מה יהיה בו, אבל במצב כפי שהוא היום האם אתם לא לתת לה סיוע מיידי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתם לא יכולים להכריז על סיוע מיידי לעיר צפת?

איתי טמקין: עוד לא סיימתי את דבריי.

איתי טמקין: בשבוע שעבר היה לנו דיון חשוב מאוד בוועדת הכספים לגבי טבריה ואחרי הדיון הזה בוועדת הפנים יש לנו עוד דיון לגבי רשות נוספת.

איתי טמקין: העיר בית שמש נמצאת על שולחן המנתחים שלנו וכל הרשויות הערביות בארץ, בעקבות משבר הקורונה.

איתי טמקין: הבעיה שלנו להשתמש בכלים נקודתיים, שמרוב נקודות כבר הגענו לכל הדף בגלל שכל הרשויות בישראל חוות משבר בצורה כזאת או אחרת.

אופיר כץ: אתה לא יכול להשוות את כל הרשויות למה שאנחנו רואים כאן, או לטבריה.

אופיר כץ: זה ממש לא נכון מה שאתה אומר עכשיו.

אופיר כץ: אי אפשר לשים אותה באותה משוואה.

שוקי יהושע אוחנה: אפשר לבדוק מי בסוציו אקונומי שתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי תחושה שהעיר רעננה נמצאת במקום קצת יותר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוד לא בדף הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש בכל זאת כמה נקודות בולטות.

איתי טמקין: חד משמעית.

איתי טמקין: אין בכלל שאלה שהעיר רעננה נמצאת במצב יותר טוב מהעיר צפת אבל יש לנו קבוצת רשויות שהיא לא אחת, לא שתיים, לא שלוש ולא ארבע, וציינתי מהשמות כאן ולגבי חלק מתבצעים דיונים בוועדת הכספים.

איתי טמקין: בסוף היכולת של הממשלה לפתור נקודתית אירוע אחר אירוע תהיה מוגבלת.

איתי טמקין: אני רוצה לומר שלא שזה לא יקרה אבל בסוף יהיה סכום כסף מסוים והממשלה תצטרך לעשות סדר עדיפויות ולבחור את המקומות בהם היא מתמקדת.

איתי טמקין: אני חושב שהעיר צפת ללא ספק היא כנראה אחת שצריכה להיות בסדר העדיפויות הזה אבל אני אומר לוועדת הפנים ולוועדת הכספים שהמשמעות היא שרשויות שגם קיבלנו פניות לגביהן מחברי כנסת, לא יוכלו לקבל את אותו מענה.

איתי טמקין: כלומר, בסופו של דבר יהיה סדר עדיפויות בין הרשויות שנפגעו מהקורונה או שמראש אפילו הגיעו מאוד מאוד חלשות למשבר הקורונה.

אופיר כץ: התוכנית הזאת לרשויות עליה אתה מדבר כבר מוכנה?

איתי טמקין: לא.

איתי טמקין: עוד לא.

איתי טמקין: בזמן הקורונה הקצינו 200 מיליון שקלים לסיוע לרשויות החלשות בישראל.

איתי טמקין: הכסף הזה כבר הועבר לרשויות המקומיות, לכולן.

איתי טמקין: בנוסף הגדלנו את מענק האיזון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הכסף דרך קרן הניקיון שאישרנו בוועדת הכספים?

איתי טמקין: לא.

איתי טמקין: יש גם כסף דרך הניקיון ועוד 200 מיליון שקלים בכסף תקציבי והכסף הזה מסייע לכל הרשויות החלשות בישראל, לא באופן נקודתי אלא לפי כללים רוחביים.

איתי טמקין: אני חושב שבהמשך הדרך ואחרי שנהיה יותר חכמים, נצטרך לבחור ולראות היכן הייתה פגיעה יותר קשה בעקבות משבר הקורונה.

איתי טמקין: אני אומר שכרגע הצטברות המקרים והצטברות הפניות שמגיעות אלינו לא תאפשר לטפל נקודתית במקרה אחר מקרה כי לא נוכל לעמוד בזה מבחינת משאבים.

משה ארבל: סלח לי שאני עוצר אותך.

משה ארבל: באינטרס הציבורי.

משה ארבל: קחו בחשבון שרשות מקומית בישראל שתגיע חלילה למצב של חדלות פירעון, תעלה למדינת ישראל הרבה הרבה יותר.

משה ארבל: רשות מקומית בישראל שנמצאת במצב שהשכר המוצע בה הוא 5,800 שקלים – השכר הממוצע ואני לא מדבר על שכר המינימום – זה השכר הממוצע ברשות שלא יכולה לגבות ארנונה, ש-300 משפחות נמצאות ברווחה, יביא את משרד האוצר בסוף להלאים רשויות מקומיות.

משה ארבל: אתם רוצים שהם יהיו חדלי פירעון?

משה ארבל: שלא יוכלו לשלם משכורות?

משה ארבל: שלא יוכלו לפנות אשפה?

משה ארבל: ההשלכות של זה הן גם ברמה בריאותית.

משה ארבל: אולי כדאי להיות חכמים לפני מעשה ולא להגיע למצב שרשות מקומית תעמוד בפני שוקת שבורה.

איתי טמקין: קודם כל, חבר הכנסת ארבל, אולי לא אומרים שבחו של אדם בפניו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בדיוק כשהתחלת להחמיא לחבר הכנסת ארבל, נאלמת.

איתי טמקין: לא התכוונתי להחמיא לו.

איתי טמקין: התכוונתי להחמיא לראש העיר.

שוקי יהושע אוחנה: תגיד שוב.

איתי טמקין: לשמחתנו, בשנים האחרונות העיר צפת מתנהלת באחריות תקציבית.

איתי טמקין: אני חושב שהתרחישים שחבר הכנסת ארבל העלה על חדלות פירעון, הם אולי עלולים לקרות בעתיד אבל נכון להיום אני יכול לומר שצפת, זה גם למה היא נכנסה תוכנית הבראה, האינדיקטורים הכלכליים שלה, בגלל התנהלות אחראית, מתנהלים בצורה טובה בשנים האחרונות.

איתי טמקין: אני מסכים לגמרי עם הניתוח הכלכלי של חבר הכנסת ארבל על כךם שאנחנו צריכים לתפוס את הבעיות מוקדם ולא לחכות למצב שהעיר מגיעה שהיא קורסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כבר ארבעה חודשים עמוק בתוך הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם מחכים?

איתי טמקין: שוב, אנחנו לא מחכים.

איתי טמקין: לכן כבר הגדלנו את התקציב לרשויות החלשות השנה הזאת בלבד באופן מצטבר בסכום של 350 מיליון שקלים.

איתי טמקין: אנחנו לא מחכים.

איתי טמקין: אבל כן אני אומר שלפני שתהיה החלטה על פתרונות נקודתיים כאלה או אחרים, משרד הפנים, בשיתוף אתנו, נצטרך לבצע ביחד סדר עדיפויות שקובע במי מטפלים ואיך.

איתי טמקין: כרגע כל הבקשות שיגיעו מכל רשות – הדיון הזה הוא על צפת, בשבוע שעבר היה דיון על טבריה ועל בית שמש, רשות שכל הזמן מתדפקת על הדלת שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על טבריה היה דיון והיא יצאה עם 50 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה טבריה יותר מצפת?

אופיר כץ: גם טבריה צריכה, אבל זה לא אומר שצפת לא צריכה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על טבריה התקיים דיון ובסוף הדיון היא קיבלה 50 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא גם צפת?

איתי טמקין: נכון לשלב הזה גורמי המקצוע במשרד הפנים, במשרד ראש הממשלה בשיתוף אתנו, העלו את הצורך הנקודתי הראשוני וטיפול ראשוני לתת סיוע לעיר אילת ולעיר טבריה.

איתי טמקין: לשיטת העיר טבריה, הטיפול שניתן שם הוא מענה ראשוני בלבד ויש צורך למענה נוסף.

איתי טמקין: לכן התקיים הדיון בוועדה בשבוע שעבר.

איתי טמקין: אתם רואים את הדיון שמתקיים בוועדה וזה דיון לגיטימי לגמרי, כאשר חלק מחברי הכנסת חושבים שהמצב של טבריה הוא יותר קשה וחלק חושבים שהמצב של צפת יותר קשה.

איתי טמקין: להגיע לשיטה של גם וגם, זה משהו שהוא לא ריאלי כלכלית והוא גם לא יכול להתקיים.

איתי טמקין: לכן בסופו של דבר סדר עדיפויות יהיה חייב להיקבע.

אופיר כץ: בסדר, אי אפשר גם וגם אבל האחריות שלכם, אם אתם רואים שכבר יש, זה מבעבע והרבה רשויות נמצאות במצב שיהיו כפי שאמר חבר הכנסת ארבל אמר, אם גברתי יושבת הראש תקבל את ההצעה שלי, תוך שבועיים יציגו לנו תוכנית לרשויות כדוגמת צפת.

משה ארבל: אני מוכן שיגישו גם לגבי טבריה.

אופיר כץ: אתה צודק.

אופיר כץ: לממשלה אין בעיה אבל אנחנו רוצים שאתם תציגו לפחות תוכנית לטיפול ברשויות מהסוג הזה, של למ"ס שתיים שהן בקריסה.

אופיר כץ: אחר כך אנחנו נציף את זה לממשלה ונחליט על סדרי עדיפויות, אבל תכינו תוכנית כלשהי.

אופיר כץ: אי אפשר לחכות עד אחרי שהתקציב יעבור.

אופיר כץ: אנחנו רוצים את זה לפני התקציב.

איתי טמקין: רק כדי להסביר עד כמה הסוגיה מורכבת אני אומר לך שבדיון שהתקיים בשבוע שעבר בכנסת, שאלו אותנו למה אנחנו לא מסייעים לרשויות בלמ"ס חמש כי גם רשויות בלמ"ס חמש נפגעו במשבר הזה.

שוקי יהושע אוחנה: על אחת כמה וכמה הלמ"ס שתיים.

אופיר כץ: תכינו תוכנית מדרגות לפי למ"ס.

קריאה: עד למ"ס שלוש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר לעשות תוכנית מדורגת לפי המצב הקשה ביותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מדבר כאן על רשות שנמצאת במצב קטסטרופלי.

יצחק פינדרוס: סליחה שאני מתפרץ, אבל זה מזכיר ליאת הדיון שהיה לנו לפני חודשיים, כשהייתה הכרעה של כמה רשויות גדולות ולקחו שישה מיליארד שקלים.

יצחק פינדרוס: זאת בדיוק התוצאה שאתם לא באים כאנשי מקצוע עם תוכנית מוסדרת שאומרת בהינתן שהתקציב לרשויות יהיה 100 מיליארד, זה מה שהרשויות צריכות.

יצחק פינדרוס: בהינתן שזה יהיה, זה מה שהרשויות צריכות.

יצחק פינדרוס: ניתן הלוואה לרשות, לחלקן ניתן הלוואות, לחלקן ניתן מענקים ולחלקן ניתן תוכנית לפיתוח כלכלי.

יצחק פינדרוס: אבל תבואו עם משהו.

יצחק פינדרוס: אתם כאילו משחקים לידיים שלנו, הפוליטיקאים, שפעם נבוא ונדון על טבריה ואחר כך כל על רשות אחרת.

יצחק פינדרוס: צריך לבוא עם תשובות ועם הסבר.

איתי טמקין: אנחנו כן נתנו מענה.

איתי טמקין: להגיד שחיכינו, זה לא נכון.

איתי טמקין: הממשלה כן באה בחבילות הסיוע עם הגדלה של 350 מיליון שקלים בדיוק לפי הקריטריונים שאתם מדברים עליהם, בדיוק לפי סדר העדיפויות של הרשויות החלשות.

ג'אבר עסאקלה: ה-350 מיליון שקלים חולקו ליותר מ-60 רשויות.

ג'אבר עסאקלה: אלה בוטנים.

ג'אבר עסאקלה: למעשה אנחנו מדברים כאן על סוגיה של ערי תיירות שנהרסו, וסליחה על המילה, בעקבות המשבר הזה ומשרד האוצר והממשלה בכללותה צריכה לקחת אחריות.

איתי טמקין: כללי התמיכה נקבעו לכל הרשויות החלשות במדינת ישראל בשנה הזאת בלי תקציב מאושר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באופן אישי לא מוכנה לנהל שיחות זום עם אנשים שנוהגים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מוכנה לקחת את הדבר הזה.

קריאה: הוא נוהג?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא נוהג.

אופיר כץ: תעצור בצד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שתשמע, איתי, שאני חושבת שהבקשה הזאת לבוא עם תוכנית מסודרת יותר בטווח זמן של שבועיים, היא נראית לי בקשה בהחלט סבירה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשאיר את הדיון בינינו עם הנקודה הזאת של הבקשה לתוכנית של רשויות חלשות במיוחד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נראה לי שלמ"ס שתיים בהחלט נופל שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אתנתק ממך ואתה תמשיך בדרכך.

אופיר כץ: למ"ס וגם מבוססות תיירות.

אופיר כץ: זה חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למ"ס וערי תיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתי, סע בזהירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לפנות לדורון אהרון ממשרד התיירות, סמנכ"ל מינהל, חוויית התייר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אתנו?

דורון אהרון: כן.

אופיר כץ: דיון כזה חשוב של חברי הכנסת ונציג האוצר שמביאים אותו לדיון הזה, שיראו קצת יותר רצינות וישב או במשרד או במקום אחר ולא יעשה את זה בצורה חפיפניקית כזאת תוך כי נהיגה.

אופיר כץ: זה פשוט לא מכבד את הוועדה הזאת ולא מכבד את הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בטוחה שהם עובדים קשה מאוד.

דורון אהרון: אני אתקן.

דורון אהרון: אני סמנכ"ל פיתוח ותשתיות ולא סמנכ"ל חוויית התייר, ואני מקווה שהתשתיות שלנו לא נפגעו.

דורון אהרון: אני רוצה להצטרף לדברי קודמיי ולשבח את העיר צפת ואת התנהלותה, על שיתוף הפעולה שאנחנו זוכים לו בשנים האחרונות.

דורון אהרון: הוא באמת יוצא דופן ואנחנו עובדים עם רשויות רבות.

דורון אהרון: אנחנו רואים בעיר צפת עיר עם תשתית תיירותית ופוטנציאל תיירותי לא ממומש ואני חושב שהדבר הזה מקבל משנה תוקף בעת הקורונה.

דורון אהרון: נזכיר לכולם, או שלא צריך להזכיר לכולם, שאין טיסות, אין תיירות נכנסת והעיר צפת היא עיר שמבוססת לא מעט על תיירות פנים, על תיירות דתית מקומית, ולכן המשאב הלא מנוצל שיש בעיר העתיקה הופך להיות הרבה יותר קריטי בעת הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז הנה, אנחנו דווקא רואים כאן הזדמנות.

דורון אהרון: נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיירות הפנים הולכת וגדלה, אז קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תשקיעו בעיר הזאת, תקדמו אותה ותפתחו את מה שאפשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מאיפה 10 מיליון השקלים האלה?

דורון אהרון: אני אגיע ל-10 מיליון אבל אני אתן את הרקע ל-10 מיליון השקלים.

דורון אהרון: אנחנו בעצם אישרנו יחד עם עיריית צפת פיתוח של העיר העתיקה, שדרוג רחוב ירושלים שהוא בעצם הליבה של המבקרים בעיר, מתוך מטרה לייצר מוקדי תיירות שמחוברים אחד לשני, שיש איזשהו רצף תיירותי שאתה נוכח במקום מסוים, עושה סיבוב בין הגלריות, בין העיר העתיקה, בין האטרקציות.

דורון אהרון: ממש מסלול מתואם.

דורון אהרון: העלות של הפרויקט הזה הוא סדר גודל של 38 מיליון שקלים.

דורון אהרון: אנחנו אישרנו בשנה שעברה 11 מיליון שקלים להתחיל את הפרויקט, לשלב הראשוני שלו, ובמסגרת החלטה 2262 שעסקה בתקציבי קק"ל, המלצנו יחד עם משרד ראש הממשלה ויחד עם משרד האוצר על 10 מיליון שקלים נוספים לטובת אותו פרויקט.

שוקי יהושע אוחנה: מדובר על תשתיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ה-10 מיליון השקלים מיועדים לתשתית?

שוקי יהושע אוחנה: לכל התהליך.

דורון אהרון: 10 מיליון שקלים מיועדים לפרויקט שתיארתי שסך הכול כולו עומד על 38 מיליון שקלים.

דורון אהרון: כלומר, אני חוזר ואומר, 11 מיליון שקלים אושרו מתקציב משרד התיירות ועוד 10 מיליון שקלים אושרו מתקציב החלטה 2262 שמקורה בתקציבי קק"ל.

דורון אהרון: נכון להיום ההוצאה לפועל של הדבר הזה מונחת על שולחנו של מנכ"ל משרד התיירות.

דורון אהרון: אני מניח שכבר בשבועו הקרובים אנחנו נקבל הוראה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לקק"ל יש את הכסף הזה בחשבון שלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בטוחה.

דורון אהרון: לא לקק"ל.

דורון אהרון: למשרד האוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרת שזה כסף של קק"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ה-10 מיליון האלה.

דורון אהרון: כסף של קק"ל.

דורון אהרון: משרד האוצר שם עליו את ידו.

דורון אהרון: הכסף ישנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום אדוני.

אני מגיע מהחדר הסמוך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו שכן מכובד ואורח מכובד עוד יותר.

רק לשתי דקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יעקב אשר.

לטובת תושבי העיר צפת.

אני לא יודע היכן אתם אוחזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים עם נציג משרד התיירות.

אופיר כץ: אנחנו מחפשים 10 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עכשיו בתעלומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להיכן נעלמו 10 מיליון שקלים שמשרד התיירות אמור להעביר לעיר צפת והכסף הזה אמור להיות של הקק"ל אבל כרגע הוא אצל האוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני עוד לא הבנתי.

אופיר כץ: אולי כדאי לדרוש מטמקין שיעצור את הרכב וישיב לנו.

דורון אהרון: לא.

דורון אהרון: אני לא בנהיגה.

אופיר כץ: דיברתי על נציג האוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נציג האוצר, איתי טמקין, נמצא בנהיגה.

דורון אהרון: אני אגיד בדיוק היכן הכסף.

דורון אהרון: הכסף אושר, הכסף נמצא והוא זמין מחר בבוקר לביצוע כל מה שצריך, זו ההחלטה הסופית של מנכ"ל משרד התיירות כדי להוציאו לפועל.

דורון אהרון: אני מניח שבשבוע הקרוב, בשבועיים הקרובים, המנכ"ל ייתן הנחיה לשחרר את הפרויקטים האלה לביצוע.

דורון אהרון: מה שאני אומר כאן נכון גם לדיון הבא לגבי נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני קצת מוטרדת מהפרויקטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אדוני ראש העיר, לא יעזור לכם כרגע, נכון?

שוקי יהושע אוחנה: אלה דברים שרצים.

שוקי יהושע אוחנה: זה לא נותן לי את המענה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את המענה המיידי עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעבר לזה, האם למשרד התיירות יש תוכנית עכשיו, ממש כשאנחנו צריכים את הכסף עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב לבנות את העיר וזה חשוב לקדם אותה, אבל כרגע האם במשרד התיירות שאני מתארת לעצמי הוא מחלק את התקציב שלו אחרת בגלל משבר הקורונה, האם יש לו תוכנית ספציפית לעיר צפת?

דורון אהרון: לכשיאושר תקציב יש לנו תוכנית.

דורון אהרון: אני מזכיר לכולם שאנחנו באחד חלקי 12.

דורון אהרון: אנחנו לא ממתינים לאישור התקציב.

דורון אהרון: השר זמיר הנחה להכין תוכנית להתמודדות עם משבר הקורונה.

דורון אהרון: בתוכנית כלולה התייחסות כפי שנעשתה לטבריה.

דורון אהרון: זאת אומרת, מיפוי של ערים שיש בהן פוטנציאל תיירותי, בטח ובטח בעת הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אילו ערים ברשימה הזאת?

דורון אהרון: אני לא יכול לומר לך כרגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צפת נמצאת ברשימה?

דורון אהרון: תנו לי בבקשה להשלים.

דורון אהרון: אני חושב שאתמול הוגשה לשר התוכנית הסופית והיא על שולחנו.

דורון אהרון: אני לא רוצה להקדים ולומר אילו ערים נמצאות ואילו לא.

דורון אהרון: אני משאיר לשר ולמנכ"ל המשרד להחליט על התזמון של הפרסום של הדבר הזה אבל אני אומר לכם שכולנו, כל הנהלת המשרד, נדרשה לכתוב תוכנית חירום לנושא הקורונה והפרמטרים שיובילו אותנו לאחר טבריה הם אותם פרמטרים שהובילו אותנו – לפחות אותי כסמנכ"ל פיתוח תשתיות – גם בנושא הזה.

דורון אהרון: אתם יכולים להסיק שעיר שהיא במצב סוציו אקונומי נמוך והפוטנציאל התיירותי שלה הוא גבוה, כנראה שהיא תהיה כלולה בתוך ההמלצה הזאת.

אופיר כץ: יופי.

אופיר כץ: לפחות נותנים לנו רמזים.

אני מצטער שאני צריך לברוח כי אני מקיים עוד דיון שלצערי גם יהיה על חשבון המליאה אבל זה בגלל הקורונה.

אני רוצה לומר משהו גם כראש עיר לשעבר, ונמצא כאן הרב פינדרוס שגם הוא ראש עיר לשעבר ומכיר את העניין ויודע.

כל עיר בסופו של יום צריכה את באר הנפט שלה ואם אין לה את באר הנפט שלה, היא נסמכת על משרדי הממשלה כל הזמן.

לכל עיר יש את הייחודיות שלה.

לבני ברק לא היה ים, אז אין ים, אין מלונות.

אם אין מלונות, יש ארנונה אחרת.

אבל ידענו לזהות שאנחנו נמצאים במיקום טוב במרכז הארץ ובנינו את המגדלים הגדולים שאתם רואים היום שחלקם עוד בבנייה.

צפת במצב שלה היום מתקיימת כל הזמן בהישרדות, כבר 10 שנים לפחות, אם לא יותר.

הממשלה צריכה לתת לה את הזמן ואת הכסף לתקופה הזאת כדי לתפקד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד שהיא תמצא את באר הנפט שלה.

העירייה היא עירייה יוזמת והיא עירייה שמחפשת את הנפט, אבל פה, במקרה של צפת, אנחנו יודעים מה הנפט שלה.

יש לה נפט שנקרא תיירות שאפשר להעיף אותו לשמים והממשלה צריכה להבין שזאת השקעה שאם היא תשקיע בזה היום הרבה מאוד, מעל ומעבר לכל תוכנית סבירה ונורמלית, היא תקבל את זה בחזרה.

כמו שהיום האזור של בני ברק מניב לה – היום, ועוד לא מאוכלסים 50 אחוזים מהמגדלים – 70-60 מיליון שקלים בשנה בלי ועדות הנחה, היא לא צריכה לבנות שם גני ילדים ומקוואות.

היא לא צריכה כלום.

אלה עסקים.

רק מדרכות יפות, חניות ולשמור על ניקיון שם.

זה הדבר הנכון.

זה יביא את השיקום של העיר ויביא אותה קדימה כי יהיו לה הכנסות שהיא תוכל יום אחד לבוא לממשלה ולומר שהיא לא צריכה מענק איזון.

זה יכול להגיע לזה.

זה לא יהיה יום וזאת לא תהיה שנה ולא שנתיים אבל ממשלה עם ראייה למרחוק, כך צריכה לעבוד.

להשקיע בתשתיות, להשקיע באזורי תיירות, להנגיש את העיר, להוציא בתי מלון או בתי הארחה ודברים כאלה.

עד שזה יקרה, צריך גם לעזור לעיר להתקיים עד אז ולהתקיים טוב ולעבוד נכון.

זו הנקודה שלדעתי את כיושבת ראש יכולה להוביל את זה מול משרדי הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

אני מחזק אותך אדוני ראש העיר.

מודה לך חבר הכנסת כץ על הדיון המהיר, תודה רבה ואני חוזר לוועדת החוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים להגיע למיצוי הדיון הספציפי על העיר צפת כי יש לנו עוד דיון על העיר נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני ראש העיר, אם אתה יכול לסכם במשפט מה היום היה נותן חמצן לריאות המכווצות של העיר צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה יכול לסכם לנו ולתת לנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צייד אותנו בדבר שאתה רוצה שנשיג עבורך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה היה היום נותן לך חמצן.

שוקי יהושע אוחנה: אם עכשיו משרדי הממשלה לוקחים את העבודה שעשינו או שהם יבואו ויביאו תהליך, לבוא ולתת אישור לטיפול נקודתי לעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: זה החמצן שלנו.

שוקי יהושע אוחנה: על ידי כלל משרדי הממשלה.

אופיר כץ: החלטת ממשלה.

שוקי יהושע אוחנה: תיירות, רווחה, תחבורה, אוצר, פנים.

שוקי יהושע אוחנה: לתת טיפול נקודתי לעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: העיר צפת זקוקה לטיפול נקודתי כל שכן, ובדגש, בעת הקורונה.

שוקי יהושע אוחנה: כאן, ברשותך גברתי, זה לתת ולקחת ולהביא אותם לשולחן אחד שייתנו את ההצעה.

שוקי יהושע אוחנה: לא חשובה לי אף עיר אחרת, עם כל הכבוד, ושיקבלו מה שצריך.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו לא נופלים, ואני אומר לך הרבה יותר גרוע, מערים אחרות.

שוקי יהושע אוחנה: בואו ניקח את זה ונקדם את העיר צפת שהיא עם פוטנציאל אדיר שאפשר לממש אותו.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו את שלנו עושים.

שוקי יהושע אוחנה: ראית, קיבלת את זה ממשרד הפנים וקיבלת את זה ממשרד התיירות.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו יודעים לנהל את זה וגם להוציא את העיר מהיכן שהיא נמצאת.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו עושים את הפעולות במעט שיש לנו.

שוקי יהושע אוחנה: אני חושב שזה הכרחי לכל הגליל המזרחי, לגליל בכלל, כי סוף צפת היא בירת הגליל ואני כאחראי באשכול על כל האזור הזה, לתחום החינוך, אני מבין בתחומים האלה.

שוקי יהושע אוחנה: אני רוצה לסיים ולומר לך שאנחנו עושים המון פעולות בעיר צפת.

שוקי יהושע אוחנה: מוסדות, גנים חדשים, תשתיות, כל מה שאנחנו מסוגלים להביא ממשרדי הממשלה כדי להרים את העיר.

שוקי יהושע אוחנה: אני מדבר אתך על מרכז מצוינות של קק"ל, על סייבר, על ספורט, על תרבות.

שוקי יהושע אוחנה: היום הדברים המרכזיים עצורים.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו עכשיו היינו צריכים להיות בפסטיבל הלדינו אבל לא עושים אותו.

שוקי יהושע אוחנה: זה מיתוג של העיר.

שוקי יהושע אוחנה: בחודש הבא היינו צריכים להיות בפסטיבל הכליזמרים.

שוקי יהושע אוחנה: אנחנו מנסים לעשות את הדברים בצורה אחרת, יותר מתוקשרת, אבל לצאת מקופסה ולעשות דברים יצירתיים.

שוקי יהושע אוחנה: הדבר המרכזי הוא לאשר הצעת מחליטים, הצעה לטיפול נקודתי לעיר צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וזאת תהיה הקריאה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת, אני חייבת לסיים את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת תהיה הקריאה שלנו מכאן, מוועדת הפנים של הכנסת, לאמץ הצעת מחליטים שתעזור ספציפית ונקודתית לעיר צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעזרת חברי הכנסת שמסורים גם לרעיון וגם לעיר, ננסה לבדוק איך אנחנו יכולים לקדם את זה.

שוקי יהושע אוחנה: בשלב הבא אולי להעביר לוועדת כספים, אולי לממשלה, ולראות איך מתקדמים עם זה.

אופיר כץ: גברתי היושבת ראש, רק לחדד את מה שסיכמנו.

אופיר כץ: מסתבר שיש כאן קצת אי דיס-אינפורמציה באוצר, בין הפנים לתיירות.

אופיר כץ: אנחנו מבינים שיש איזושהי תוכנית לערים תיירותיות במצוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נוכל לקבל תשובה לזה בדיון הבא.

אופיר כץ: בדיוק.

אופיר כץ: לדרוש את התוכנית הזאת.

אופיר כץ: לבקש מהממשלה את הצעת המחליטים.

אופיר כץ: לבנות הצעת מחליטים.

אופיר כץ: דבר נוסף, אם אפשר לפנות בשם הוועדה לשר התיירות, להוציא לו מכתב, שאם הכסף של קק"ל קיים, לא לחכות שבועיים – ואני לא מבין למה צריך לחכות - שיאשר את הכסף שמגיע להם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אפנה אליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה שבאתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נתחיל את הדיון הבא בעוד ארבע דקות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מחדשת את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על סדר היום דיון מהיר בנושא סיוע כלכלי לעיר נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום אדוני ראש העיר נצרת, עלי סלאם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רצים מדיון לדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני שמחה ומודה לחברי הכנסת שיזמו את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נצרת היא העיר הערבית הגדולה ביותר בישראל ואני חושבת שאף אחד לא יחלוק עלי כשאומר שבאמת מדובר כאן באבן שואבת, מוקד עלייה לרגל, מוקד היסטורי ודתי.

סמי אבו שחאדה: העלייה לרגל היא תרתי משמע, במקרה של נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור הפוטנציאל התיירותי העצום של העיר הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים עד כמה היא באמת מהווה מוקד משיכה ובגלל זה גם ברור מדוע היא בבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים בדיוק מה קורה מבחינת התיירות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם נשענים הרבה על תיירות נכנסת ובמקרה הזה אנחנו במצב קשה מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה שאני מבינה, אתם ספגתם פגיעה מאוד מאוד קשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחוז האבטלה עולה מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מנסים למצוא כאן את התשובה איך אנחנו יכולים לעזור לעיר נצרת באתגרים המיוחדים שהיא עומדת בפניהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל בסבב קצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק אבקש מכם חברי הכנסת, אנחנו בדיון שהוא קצר יחסית, יש לנו 50 דקות עד שהמליאה מתחילה ואנחנו מנסים לקדם ולשמוע דברים מגורמי הממשלה ולראות איך אנחנו יכולים לעזור, ולכן אני מבקשת לקצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעשה סבב קצר.

היבה יזבק: תודה.

היבה יזבק: כבוד היושבת ראש, אני רוצה להודות לך על הנכונות וההיענות לקיום דיון חשוב זה על נצרת בתקופה משברית זו.

היבה יזבק: אני שמחה שאנחנו מקיימים את הדיון הזה למרות לחץ הזמן וזה רק מעיד על כך שאנחנו כן רוצים שהעניין של נצרת, הסוגיות של נצרת והמשבר העכשווי של נצרת יהיה על האג'נדה הכללית של כולם.

היבה יזבק: אני רוצה לציין ולהודות גם לערוץ הלאה ופאנל שגם הם משדרים את הדיון בוועדה.

היבה יזבק: זה מעיד על כך שנצרת היא עיר חשובה וכל מה שמתרחש בנצרת הוא חשוב לכלל החברה הערבית.

היבה יזבק: אכן נצרת היא אחת מערי התיירות החשובות גם במדינה וגם בעולם.

היבה יזבק: אנחנו מדברים על כך שכ-65 אחוזים מהתיירים שמגיעים למדינה מבקרים בנצרת וזה רק מעיד על הפגיעה הכלכלית והתיירותית החמורה שהעיר עכשיו סובלת ממנה וספגה בעקבות הקורונה בגין זה שאין כל תנועה תיירותית.

היבה יזבק: אנחנו מדברים על כך שכ-50 אחוזים מההכנסות של העיר הן מהתיירות, אם תיירות חוץ ואם תיירות פנים.

היבה יזבק: זה אומר שיש פגיעה טוטאלית בענף התיירותי והכלכלי בנצרת ראינו זינוק במספר המובטלים בנצרת, משבעה אחוזים עד כ-40 אחוזים כיום.

היבה יזבק: זאת ועוד, כ-3,300 אנשים בנצרת מועסקים או מתפרנסים באמצעות התיירות, אם אלה נהגי מוניות, אם אלה סוכני תיירות, אם אלה עובדי בתי מלון וכמובן זה מעיד על פגיעה מאוד חמורה גם בקרב בעלי מסעדות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה חדרי בתי מלון יש בנצרת?

עלי סלאם: היום יש לנו כ-3,000 חדרים בבתי מלון.

עלי סלאם: אני הולך לבנות עוד שלושה בתי מלון כך שנגיע ל-5,000 חדרים כדי שהתיירים שנכנסים לנצרת, יישארו בנצרת.

היבה יזבק: אנחנו יודעים עד כמה העניין של התיירות, תיירות חוץ, משפיעה על מינוף הכלכלה בנצרת.

היבה יזבק: אני רק רוצה לציין שלמרות שכ-65 אחוזים מהתיירים מגיעים ומבקרים בנצרת, לפי המדד והנתונים של מדד הגליל 2020, רק כשישה אחוזים מהם לנים בנצרת וזו אחת הסוגיות המרכזיות של פיתוח התיירות בנצרת כי אנחנו רוצים שתיירים יגיעו אבל שגם יישארו וילונו בנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי, כי אז הם משאירים את הכסף בעיר.

היבה יזבק: בדיוק.

היבה יזבק: שיישארו בעיר.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שלאחרונה החליטה הממשלה להקצות תקציב של כ-50 מיליון שקלים לעידוד התיירות בטבריה ואנחנו רוצים שכל הערים התיירותיות במדינה יפותחו וישקיעו בהן אבל לא פחות אנחנו רוצים שכך יהיה לגבי העיר נצרת, שהיא עיר מרכזית, העיר הערבית הגדולה בתוך המדינה, העיר שיש לה מעמד היסטורי, תרבותי, דתי בעולם ולא רק בתוך המדינה ובקרב הערבים במדינה.

היבה יזבק: נעשה עוול רב שנים והגורמים מהעירייה ידברו על זה.

היבה יזבק: אנחנו כן מבקשים, גם עכשיו במשבר הקורונה, כי צריך להשקיע ושתהיה השקעה רצינית כדי לעזור לאנשים למנף את הכלכלה בתוך העיר, בשוק העתיק, בעיר העתיקה, בעסקים בכלל ובענף התיירות.

היבה יזבק: אנחנו דורשים לפצות את האנשים ולתמוך בעירייה כדי שגם היא תוכל לתמוך באנשים ובאזרחים.

היבה יזבק: מה שאנחנו דורשים ואנחנו כן מקווים שמהישיבה הזו נוכל להתקדם, שייעשה צדק לנצרת.

היבה יזבק: אנחנו יודעים שעכשיו לא נוכל לפתור את כל הבעיות אבל לפחות לפתור את העניין הקונקרטי של משבר הקורונה, שיהיו פיצויים, שתהיה תמיכה כלכלית לעיר בתקופה משברית זו.

היבה יזבק: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי מחברי הכנסת מבקש להתייחס?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כולם ידברו, לא יישאר לנו זמן.

קריאה: לפני חברי הכנסת, נותנים את הכבוד לראש העירייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אתך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשמחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה אדוני ראש העיר.

עלי סלאם: שמחתי שהיושבת ראש נתנה את רשות הדיבור להיבה שהיא כאילו אחת מהבנות שלי.

עלי סלאם: היא מהעיר שלי, מהשכונה שלי וקרובת משפחה.

עלי סלאם: לכן שתקתי.

עלי סלאם: צוהריים טובים לכולם.

עלי סלאם: אוסאמה, תודה רבה.

עלי סלאם: אני רוצה לברך אותך מיקי על המפגש החשוב הזה.

עלי סלאם: חשוב מאוד.

עלי סלאם: אני רוצה להודות לחברי הכנסת, לכל אחד שנמצא ובטח גם לאחרים שלא הגיעו כי הם עסוקים.

עלי סלאם: זה מראה כמה חשובה לכם נצרת.

עלי סלאם: כפי שהיבה אמרה, נצרת היא העיר הגדולה בחברה הערבית.

עלי סלאם: לא במגזר אלא בחברה הערבית במדינת ישראל.

עלי סלאם: היא עיר הבשורה.

עלי סלאם: ישו מנצרת.

עלי סלאם: הוא נולד בבית לחם אבל חי בנצרת.

עלי סלאם: זאת עיר מיוחדת.

עלי סלאם: אני שש-שבע שנים ראש עיר והחלטתי והבטחתי לכל העולם שאני אשווק אותה.

עלי סלאם: אני חושב שראש העיר הראשון בעולם שהאפיפיור מזמין אותו זה אני אבל למזלי אחרי חודש נתקענו עם הקורונה.

עלי סלאם: האפיפיור יבוא לבקר.

עלי סלאם: נצרת היא עיר מיוחדת.

עלי סלאם: אנחנו קיבלנו מכה כמו כל המדינה וכמו כל הערים התיירותיות.

עלי סלאם: אני בנצרת קיבלתי מכה רצינית.

עלי סלאם: כל בתי המלון סגורים וכשהם סגורים, סגורות גם כל המסעדות וכל המסחר.

עלי סלאם: כפי שאמרה היבה, כל מה שקשור למסחר, קשור לבתי המלון.

עלי סלאם: ב-60-50 אחוזים אנחנו מסתמכים על התיירות.

עלי סלאם: לפני הקורונה האבטלה בנצרת הייתה רק שלושה אחוזים, לא ששה אחוזים, בנצרת אין אבטלה ותושבי נצרת אוהבים לעבוד, יש הרבה אנשי עסקים, יש הרבה עובדים בהיי-טק, יש הרבה עובדים מחוץ לנצרת ובתוך נצרת, אבל האנשים הם אנשי עבודה ואנשים שאוהבים לעבוד.

עלי סלאם: האבטלה הייתה רק שלושה אחוזים.

עלי סלאם: צר לי שהיום אנחנו עומדים על 44-40 אחוזי אבטלה.

עלי סלאם: אנחנו מאוד סובלים וקשה לנו.

עלי סלאם: העירייה בקושי זזה ואין לנו תקציבים.

עלי סלאם: אני ביטלתי את החתונה של הנכד שלי כדי לבוא לישיבה כאן היום.

עלי סלאם: הנכד שלי מתחתן היום אבל דחיתי למחר כדי שאוכל לבוא לדיון.

עלי סלאם: היא צוחקת, לא מאמינה, בסדר.

עלי סלאם: זה כך.

עלי סלאם: אני לא צוחק.

אוסאמה סעדי: חשבתי שביטלת בגלל הקורונה.

עלי סלאם: אוסאמה, כשאתה מדבר, אני לא קוטע אותך.

עלי סלאם: אני לא אשתוק לכם.

עלי סלאם: אתם בכנסת אבל אני אדבר.

עלי סלאם: אני צוחק אתכם.

עלי סלאם: חשוב שתשמעו אותנו ותעזרו לנו.

עלי סלאם: בלי העזרה שלכם, אנחנו לא יכולים להתקיים.

עלי סלאם: נצרת היא עיר שרוצה את העזרה של הממשלה.

עלי סלאם: היה אצלנו שר התיירות והבטיח לנו ואני מקווה שגם יעזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תיכף אנחנו מעלים אותו ב-זום.

עלי סלאם: אנחנו רוצים את העזרה שלכם כדי שנוכל להתקיים.

עלי סלאם: 70 אחוזים מהתיירים שבאים מכל העולם לישראל, מגיעים לנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה אחוז תיירות הפנים בנצרת?

עלי סלאם: שישי-שבת מלא.

עלי סלאם: 100 אחוזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם בימים אלה?

עלי סלאם: בתקופת מהקורונה באים לנצרת בגלל שבנצרת אין קורונה.

עלי סלאם: סתם אני שם מסכה.

עלי סלאם: אני צוחק אתכם.

עלי סלאם: היא צוחקת, לא מאמינים לי.

עלי סלאם: בנצרת אין קורונה.

עלי סלאם: את הסיבוב הראשון עברנו בלי קורונה והיום אומרים שיש 40.

עלי סלאם: אין לי כלום.

עלי סלאם: בשביל הכבוד לכם אנחנו באים עם מסכה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באה ביום שישי.

עלי סלאם: אהלן וסהלן.

עלי סלאם: כולכם מוזמנים לנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת אנטאנס שחאדה, בבקשה.

אנטאנס שחאדה: בקיצור.

אנטאנס שחאדה: לנצרת יש היום שני נציגים בכנסת, שני חברי כנסת.

אנטאנס שחאדה: גם אני במקור מנצרת.

אנטאנס שחאדה: הדיון היום הוא מאוד חשוב ותודה רבה.

אנטאנס שחאדה: נצרת, בנוסף לתיירות, היא מוקד לשירותים רפואיים.

אנטאנס שחאדה: בנצרת יש שלושה בתי חולים שמספקים שירות רפואי כמעט לחצי מיליון תושבים באזור.

אנטאנס שחאדה: בתי הספר של נצרת נותנים שירות בחינוך לכל האזור ולא רק לתושבי נצרת.

אנטאנס שחאדה: לכן נצרת היא בירה של מטרופולין של משהו כמו 200,000 תושבים והיא מהווה את המרכז התעסוקתי, התרבותי, הרפואי, החינוכי, שירותי ממשל.

אנטאנס שחאדה: הכול בנצרת.

אנטאנס שחאדה: לכן דרוש טיפול מיוחד בנצרת, טיפול שיתאים למעמד שלה.

אנטאנס שחאדה: פיתוח תשתיות, פיתוח תיירות, פיתוח שירותים ואנחנו צריכים לתת דחיפה חשובה מאוד מהוועדה הזאת וקריאה לספק את התקציבים הדרושים בתקופה הזאת לנצרת ואחר כך נטפל בשאר הדרישות של העיר.

אנטאנס שחאדה: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: ברכות על הדיון המאוד חשוב.

סונדוס סאלח: ברכות לכנסת.

סונדוס סאלח: תודה לחברתנו היבה יזבק שיזמה את הדיון.

סונדוס סאלח: נצרת היא חשובה ומרכזית לא רק לנצרת ותושביה.

סונדוס סאלח: נצרת חשובה לכל היישובים והכפרים בחברה הערבית ובאופן ספציפי לכל הכפרים שנמצאים ליד וסביב נצרת.

סונדוס סאלח: אני לדוגמה עבדתי בנצרת, לימדתי בבתי הספר בנצרת, הילדים שלי לומדים בנצרת.

סונדוס סאלח: זאת עיר כל כך חשובה.

עלי סלאם: גם חברת הכנסת אימאן הייתה עובדת ברווחה אצלנו.

סונדוס סאלח: נכון.

סונדוס סאלח: זאת עיר כל כך חשובה לכל התושבים ולכל החברה הערבית.

סונדוס סאלח: השקעה בה והצלת נצרת מהמצב הקיים היא הצלה ממש חשובה מאוד לכל החברה הערבית.

סונדוס סאלח: יותר מזה, נצרת כל הזמן משקמת את עצמה ופועלת לקדם את עצמה בתחום התיירות וראש העירייה מקדם את נצרת בכל התחומים במשך שש-שבע השנים האחרונות באופן מובהק וראוי לעיני כולנו.

סונדוס סאלח: האבטלה מייצרת עוני ואחוז האבטלה הגבוה שקיים עכשיו הוא פתח לפשיעה.

סונדוס סאלח: אנחנו מזהירים.

סונדוס סאלח: אם אנחנו לא משקיעים בנצרת עכשיו, זה פתח לשוק האפור, לפשיעה, לאלימות כי שם יש עסקים שהם קורסים.

סונדוס סאלח: אנחנו מוצפים בפניות מאנשי עסקים שאומרים לנו שאין להם איך להחזיר את ההלוואות לבנקים.

סונדוס סאלח: מה יעשו?

סונדוס סאלח: יתחילו עכשיו לקחת הלוואות בשוק השחור ואלה כנופיות ומאפיות.

סונדוס סאלח: זה מאוד מאוד מסוכן.

סונדוס סאלח: השקעה בנצרת היא להציל אותה מלהיות צלחת פטרי לפשיעה ולשוק האפור.

ג'אבר עסאקלה: ברוך הבא כבוד ראש העיר והמשלחת הנכבדה.

ג'אבר עסאקלה: אני לא גדלתי בנצרת אבל אני גדלתי בנצרת.

ג'אבר עסאקלה: נצרת בשבילנו תמיד הייתה עיר בירה עם כל השירותים הרפואיים, החינוכיים, הממשלתיים, הכול היה בנצרת.

ג'אבר עסאקלה: אבל הכי חשוב בנצרת זה היותה עיר תיירות מיוחדת במינה בעולם.

ג'אבר עסאקלה: אני חושב שהממשלה צריכה לקחת בחשבון ולהתחשב בכך שהיא עיר תיירות.

ג'אבר עסאקלה: יש כמה ערי תיירות, מספר קטן של ערים בארץ הזאת וצריך למקד את מאמצי הממשלה בערי התיירות האלה ולהציל את הכלכלה ואת התיירות בערים, במיוחד בנצרת.

ג'אבר עסאקלה: נצרת היא עיר התיירות הערבייה היחידה בארץ.

ג'אבר עסאקלה: אין לנו עוד עיר תיירות.

ג'אבר עסאקלה: אולי קצת פקיעין, אבל אלה כפרים.

ג'אבר עסאקלה: עיר מרכזית עולמית כמו נצרת, אין לנו.

ג'אבר עסאקלה: לכן אני חושב שאנחנו צריכים למקד את המאמץ מול משרד האוצר, משרד התיירות וכמובן מול משרד ראש הממשלה משם מורידים להם את ההוראות.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

משה ארבל: אדוני ראש העיר, גברתי יושבת ראש הוועדה, אני קודם כל מתאר לעצמי שחברי כנסת נוספים בדיונים בוועדות אחרות אבל בהחלט הייתי מצפה מעוד חברי כנסת מרשימות אחרות, חוץ מהרשימה החשובה שנמצאת כאן, לבוא לדיון החשוב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

משה ארבל: ראש העיר, מזל טוב.

משה ארבל: יש לך עוד הזדמנות להזמין אותנו לחתונה אם היא נדחתה למחר.

עלי סלאם: ברוך הבא.

משה ארבל: אמנם חבר הכנסת יוסף ג'בארין מאום אל פאחם, אבל אשתו בת נצרת.

משה ארבל: הוא אוהב להיות שם יותר מאשר באום אל פאחם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה עושה כאן סכסוכים משפחתיים.

משה ארבל: הכול לפרוטוקול.

משה ארבל: עשיתי עבודת שורשים על חברי הכנסת.

משה ארבל: אדוני ראש העיר, הניהול שלך באמת ראוי לשבח.

משה ארבל: אני כראש מטה שר הפנים יודע שעת נכנסת לעירייה, לקחת תיאוריות של ניהול עסקי לשלטון מקומי.

משה ארבל: זה מאוד מאוד חשוב.

משה ארבל: זה ממנף את העיר ולכן אני באמת חושב שהאינטרס שלנו בסופו של דבר הוא העיר עצמה, ההיסטוריה שלה עוד מהמאה השישית, רבי אליעזר הקליר שהיה אחד מגדולי הקדמונים כותב על העיר נצרת, יש לה היסטוריה מפוארת ומיוחדת.

משה ארבל: אנחנו נקלענו למשבר, משבר עולמי גדול מאוד ואסור לנו לגרום לעיר הזו ללכת אחורה.

משה ארבל: הצעדים שאתה הבאת אותה וקידמת אותה, אסור לנו להביא את נצרת לרגרסיה בעקבות המשבר העולמי של הקורונה אלא היא חייבת להתקדם ולהמשיך על דרך המלך.

משה ארבל: באתגרים התרבותיים שלה, באתגרים החברתיים שלה, ברפואיים שלה.

משה ארבל: לכן אני באמת מודה לך על הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה גברתי היושבת ראש.

סעיד אלחרומי: אני מודה לחברתי היבה על זה שיזמה את הדיון, אהלן וסהלן לאבו מאהר ולכל הצוות הנכבד שנמצא אתו כאן.

סעיד אלחרומי: אני חושב שכדי להשיג את המטרות שלנו חשוב מאוד להתמקד בנושא הקורונה, להתמקד מה שקרה לעיר נצרת בחודשים האחרונים.

סעיד אלחרומי: העיר נצרת, מאז ומתמיד, היא בירת מחוז, היא בירת החברה הערבית, היא עיר חשובה, עיר תיירותית וכל זה טוב ויפה.

סעיד אלחרומי: יש בה גם בתי חולים אבל צריך להתמקד עכשיו קונקרטית בנזקים שנגרמו לעיר נצרת מחודש מארס ועד לרגעים אלו ואולי רגעים אלה ויימשכו לתקופה הקרובה, כל עוד הקורונה אתנו.

עלי סלאם: עד סוף השנה לא תהיה תיירות.

סעיד אלחרומי: אני חושב שצריך להתייחס לעיר נצרת לא פחות מאשר לעיר אילת.

סעיד אלחרומי: העיר אילת נפגעה בצורה דרסטית בנושא התיירות ונצרת לא פחותה מאילת בתקציבים ובתשומת לב מיוחדת.

סעיד אלחרומי: אכן באתי, אבו מאהר, לתמוך בעיר נצרת למרות שיש על הגב שלי נושא לא פחות קל של הנגב אבל בהצלחה ואנחנו נמשיך לתמוך.

עלי סלאם: מעריך מאוד.

עלי סלאם: תודה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

יוסף ג'בארין: תודה גברתי היושבת ראש על ניהול הישיבה החשובה הזאת.

יוסף ג'בארין: אהלן וסהלן ראש העיר, אבו מאהר, ואחמד ג'בארין.

יוסף ג'בארין: בהחלט הנוכחות שלכם מראה גם על חשיבות הנושא הזה ואכן ההתגייסות שלנו ברשימה המשותפת היא גם כי אנחנו מרגישים את העוול ואת הקיפוח של העיר, קיפוח היסטורי שעכשיו גם מקבל ביטוי בתקופת המשבר הזאת.

יוסף ג'בארין: גברתי היושבת ראש, אנחנו היינו בישיבה עם שר התיירות והצגנו את הנושאים, לרבות הנושאים שהגיעו אלינו מהעירייה.

יוסף ג'בארין: גם היה ביקור של השר במקום.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהגיע הזמן לראות את המשאבים ואת התקציבים ואת התוצאות.

יוסף ג'בארין: אני בעיקר רוצה להוסיף על מה שאמרו חבריי ולומר שעבורנו נצרת היא עיר הבירה, עבור הציבור הערבי.

יוסף ג'בארין: אבל העיר הזו ברמה הארצית, הממשלתית, היא עיר מוזנחת ומקופחת.

יוסף ג'בארין: היא עיר שהייתה צריכה להיות אולי העיר הכי חשובה ברמת היחס בעולם ולא רק בישראל.

יוסף ג'בארין: זאת אחת הערים הכי קדושות בעולם ואנחנו תוהים למה זה לא קורה ולמה העיר לא מקבלת את מה שמגיע לה.

יוסף ג'בארין: אגב, זה גם מבחינת שטחי שיפוט, גם מבחינת אזורי תעשייה, גם מבחינת משאבי עידוד תיירות.

יוסף ג'בארין: כולם באופן היסטורי מדברים על כך שהתיירים באים לנצרת לשעתיים-שלוש וממשיכים הלאה למרות שראוי היה שהם יישארו בעיר נצרת.

יוסף ג'בארין: היום השתנה המצב.

עלי סלאם: היום השתנה המצב.

עלי סלאם: מי שבא, נשאר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני מרגישה את זה בשנים האחרונות.

עלי סלאם: אין לי מספיק חדרים.

עלי סלאם: אני רוצה לבנות עוד חדרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש הרבה עסקים, יש הרבה מסעדות, העיר התפתחה בשנים האחרונות בצורה דרמטית.

עלי סלאם: האוכל הכי טעים בעולם בנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפילו טבעוני.

עלי סלאם: גם טבעוני.

עלי סלאם: הכול.

יוסף ג'בארין: גם השוק של נצרת, לדעתי זה השוק היפה ביותר בעולם.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על משבר הקורונה ועל שיעור האבטלה בקרב כל מי שעוסקים בתיירות ואלה גם אנשי בתי המלון, גם טבחים, מלצרים והעובדים אבל גם כל בעלי העסקים, החנויות, המסעדות וכולי.

יוסף ג'בארין: זו עיר שבנויה בעיקר על התיירות.

יוסף ג'בארין: לכן הפגיעה היא אנושה.

יוסף ג'בארין: כואב לנו לשמוע על תוכניות לאילת, על תוכניות לטבריה והיה לך דיון על צפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שגם הם מקופחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת אם זה מנחם אתכם, אבל גם הם מקופחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם הם לא קיבלו.

יוסף ג'בארין: נכון.

יוסף ג'בארין: באמת כואב לראות שנצרת לא בסדר עדיפות.

עלי סלאם: נצרת לא פחות מירושלים ובית לחם.

עלי סלאם: זאת עיר עולמית.

קריאה: אל תגיד ירושלים.

קריאה: יחלקו אותך.

עלי סלאם: זו עיר הבשורה.

יוסף ג'בארין: אני אומר מבחינת מדיניות הממשלה.

משה ארבל: עדיין צריך לזכור שהישיבה הזאת מתקיימת גם ביוזמת חברי קואליציה, יושבת ראש הוועדה ונשיאות הכנסת.

עלי סלאם: כל הכבוד.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: לכן ההרגשה היא טובה.

עלי סלאם: כל הכבוד.

עלי סלאם: הלוואי שיהיו כמה כמוך.

עלי סלאם: זה מראה לנו שוויון.

עלי סלאם: אנחנו מתחילים לראות משהו בשמים.

יוסף ג'בארין: המקרה שלוחץ היום יותר זאת תוכנית סיוע מיידית אבל בהיקפים רציניים ולא שייתנו פירורים.

יוסף ג'בארין: צריך גם לשמור את התמונה הכוללת של הצורך לפתח את העיר מבחינת תחומי שיפוט, מבחינת אזורי תעשייה, פרויקטים של דיור וכולי.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאולי נחזור לזה בהזדמנות אחרי שנצא ממשבר הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש אולי תוכנית שיווק לתיירות פנים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מנסים לחשוב על זה?

עלי סלאם: בטח.

עלי סלאם: כבר ארבע-חמש שנים.

עלי סלאם: יש לנו חברות שמשווקות לנו את נצרת, חוץ מראש העיר שאוהבים אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו אתם צריכים למקד תוכניות שיווק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרי תיירות הפנים תהיה לא רק של נוצרים אלא גם של יהודים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה אם אתם ממקדים תוכניות שיווק ספציפיות לישראלים שרגילים לבלות את הקיץ שלהם במקומות אחרים בעולם ועכשיו הם תקועים כאן.

עלי סלאם: בדיוק זה מה שאנחנו עושים.

אחמד ג'בארין: בפרויקט ממשלתי 922 אנחנו מפתחים שם כמה פרויקטים במקביל לחיזוק התיירות בנצרת, חיזוק מעמד העיר בתחום התיירות, שיווק העיר גם בתחום התיירות וגם העיר העתיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה שהחלטה 922 היא החלטה מ-2017 כאשר בעצם היו שם שתי תוצאות שתכננו להשיג אותן עד 2020.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה היה צריך לקרות עוד לפני הקורונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה קרה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גידול בהיקף הכנסות מתיירות ל-300 מיליון וגידול במספר התיירים לשני מיליון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה אתם עומדים?

אחמד ג'בארין: מי שעקב אחרי החדשות והתקשורת ראה בחודש האחרון כמה כתבות על נצרת, דווקא בתחום התיירות כי זה הנושא החשוב ביותר אצלנו.

אחמד ג'בארין: אנחנו בחרנו ב-922 בכמה פרויקטים שעכשיו הם בשלבים מאוד מתקדמים והם גם לעידוד תיירות פנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מדברים על המצוקה של בעלי בתי המלון והמסעדות, שהם האנשים שמתפרנסים.

עלי סלאם: גם המסחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עד כמה ההכנסות של העיר נפגעות, שלכם כעירייה?

עלי סלאם: ניתן לגזבר להשיב.

ג'פרי גדע: שלום גברתי.

ג'פרי גדע: נעים מאוד להיות כאן.

ג'פרי גדע: אני מודה לכולם על המפגש הזה.

ג'פרי גדע: יש הבדל בין העיר נצרת לבין עיריית נצרת.

ג'פרי גדע: אמנם זה גוף אחד ועיריית נצרת משרתת את העיר, את תושביה ואת האורחים שלה, אבל בעיקר יש לנו עירייה עם הוצאות משלה, הכנסות ותקציב משלה.

ג'פרי גדע: התקציב שלנו הוא כ-370 מיליון שקלים, מתוך זה הכנסות עצמיות הן 126 מיליון שקלים בלבד.

ג'פרי גדע: חבר הכנסת יוסף ציין את המצוקה של שטחי שיפוט.

ג'פרי גדע: מדובר בשטח שיפוט קטן ולכן אין לנו כל כך הרבה אופציות למפעלים ולאזורי תעשייה שיכולים להגדיל את הארנונה ואת ההכנסות העצמיות שלנו.

ג'פרי גדע: לשאלתך.

ג'פרי גדע: התקציב שלנו מארנונה בלבד, השנה היה אמור להיות 97 מיליון שקלים.

ג'פרי גדע: כ-100 מיליון שקלים, גביית ארנונה.

ג'פרי גדע: במהלך החודשיים האחרונים הקטנו את התקציב כשראינו שיש את ההנחה של 25 אחוזים שניתנו לעסקים, הקטנו את הצפי ל-87.5 מיליון שקלים וכאשר קיבלנו ממשרד הפנים וממשרד להגנת הסביבה שישה מיליון שקלים כפיצוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם נשארים בחוסר של ארבעה מיליון שקלים.

ג'פרי גדע: כן.

סעיד אלחרומי: מה מספר התושבים העדכני?

ג'פרי גדע: 100,000.

עלי סלאם: יש לנו בעיה רצינית.

עלי סלאם: זו הבעיה העיקרית בנצרת.

עלי סלאם: אנחנו מעל 100,000 אבל רשום 84,000.

עלי סלאם: אני הגעתי לכל השרים, לראש הממשלה, היה אצלנו מבקר המדינה.

עלי סלאם: הסברתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

עלי סלאם: לא יודע למה.

עלי סלאם: אף אחד לא רוצה לשנות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה יכול להיות?

עלי סלאם: 65,000 הצביעו בשנת 2018 ויש לי 35,000 תלמידים כל יום בבוקר שיוצאים לבתי הספר.

עלי סלאם: זה לבד 100,000.

קריאה: יש תושבים שלא מעבירים את תעודת הזהות.

עלי סלאם: לא יודע.

משה ארבל: הרישום לא מתבצע לפי הלמ"ס אלא לפי הכתובת בתעודת הזהות.

משה ארבל: אם אדם נרשם בתעודת הזהות כמי שגר באום אל פאחם ובפועל מתגורר בנצרת, הוא לא מופיע כמי שגר בנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועדיין הוא צריך לתת שירות לכ-100,000.

עלי סלאם: הוא גר בנצרת.

עלי סלאם: אנחנו לא מדברים על אלה שגרים באום אל פאחם או בגליל.

עלי סלאם: לא.

עלי סלאם: אני מדבר על נצרת.

עלי סלאם: 65,000 הצביעו ב-2018 ויש לי מעל 30,000 תלמידים.

עלי סלאם: זה לבד 100,000.

סעיד אלחרומי: אתה אומר שהיו 65,000 בעלי זכות הצבעה?

עלי סלאם: בטח.

עלי סלאם: אני אומר לך שאני עם מעל 100,000 תושבים יש לי עכשיו את שכונת בילאל עם עוד 10,000 תושבים שלא חישבתי אותם.

עלי סלאם: אני עם 100,000 ורושמים אותנו 84,000.

עלי סלאם: לכן התקציב שלי, במקום שיהיה 600-500, אני עם 370.

סעיד אלחרומי: התקציב שהגזבר דיבר עליו כמעט זהה לתקציב של רהט.

סעיד אלחרומי: לכן שאלתי על מספר התושבים כי ברהט יש 70,000.

ג'פרי גדע: ברבעון הראשון הגבייה שלנו הייתה - לפי התחזית ועמדנו בה – 25 מיליון שקלים כאשר במחצית מארס, בגלל הקורונה כמעט ולא היו הכנסות.

סעיד אלחרומי: אבל בכל זאת עמדתם בזה.

סעיד אלחרומי: לפי הציפיות.

ג'פרי גדע: אנחנו מדברים על 25 מיליון בחודשים ינואר-מארס.

ג'פרי גדע: הרבעון השני שהוא אפריל-יוני הגבייה ירדה וצנחה ל-12 מיליון שקלים בקושי.

ג'פרי גדע: ה-12 מיליון שקלים, כמעט רובם, מהוראות קבע וצ'קים שניתנו בעבר.

ג'פרי גדע: זאת לא גבייה במזומן בתקופה של הקורונה.

ג'פרי גדע: ככל שאנחנו מתקדמים לחודשים הבאים, הצפי יותר גרוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל חודש הבור התקציבי הולך וגדל.

ג'פרי גדע: כן.

ג'פרי גדע: הצפי שלי בשנה הזאת בגביית ארנונה, חוסר של 30 מיליון שקלים, זה מלבד הפיצוי על ההנחה שנתן משרד הפנם והמשרד להגנת הסביבה.

ג'פרי גדע: בעיקר משרד הפנים.

ג'פרי גדע: כאן מצד אחד יש לנו בעיה בארנונה והתחזית הלא טובה היא אמיתית כי אנחנו מרגישים את זה ביום יום בקופות שלנו.

ג'פרי גדע: בנוסף לבעיה של הארנונה, יש לנו הכנסות עצמיות אחרות שגם הן נפגעות באופן דרסטי.

ג'פרי גדע: אני מדבר על אגרות בנייה, על היטלי השבחה, על חניה.

משה ארבל: זה שטח פרטי, לא? זה טאבו.

משה ארבל: למה אין היטלי השבחה?

ג'פרי גדע: לא, יש, אבל אנשים פחות יוזמים עכשיו, פחות משקיעים, פחות משלמים אגרות.

עלי סלאם: מפחדים.

עלי סלאם: כולם מפחדים, כמונו.

ג'פרי גדע: מאחר והמצב לא ברור, אנשים לא רוצים להיכנס עכשיו להשקעות, אז דוחים את התחלות הבנייה ודוחים את תשלומי האגרות ואת תשלומי החובה שלהם.

ג'פרי גדע: בקשר לירידה בהכנסות, הצפי שלנו לגבי ירידה בהכנסות השנה הוא מעל 40 מיליון שקלים.

ג'פרי גדע: בנוסף המדינה אומרת שיש גירעון בתקציב ואתה צריך לקצץ בהוצאות.

ג'פרי גדע: אני לא יודע אם יש לכם את החומר שהכנתי.

משה ארבל: כן.

משה ארבל: מופיע בפנינו.

ג'פרי גדע: מה שכן חשוב לציין זה שהתקציב של העירייה הוא מצומצם ביותר.

ג'פרי גדע: יש הוצאות חינוך שממומנות על ידי משרד החינוך ויש גם השתתפות של העירייה, והרווחה כנ"ל, אבל נשאר לפעולות של העירייה, לפעולות כלליות של העירייה, 56 מיליון שקלים כאשר מתוכם 35 מיליון שקלים אלה הוצאות שאי אפשר לוותר עליהן כמו, בעיקר, פינוי אשפה והטמנת אשפה.

משה ארבל: תאורת הרחובות אצלכם היא תאורת לדים?

ג'פרי גדע: יש לדים.

ג'פרי גדע: יש החלפות.

עלי סלאם: כבר שנים יש אצלנו חצי תאורת לדים.

משה ארבל: יש לזה תקציב.

משה ארבל: אתם יודעים.

ג'פרי גדע: כן.

עלי סלאם: יש, אבל אנחנו לא מקבלים ואני לא יודע למה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה אתם נושא של הסביבה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה סכום כסף שמגיע לכם?

ג'פרי גדע: כן.

ג'פרי גדע: יש איזה סכום.

ג'פרי גדע: עובר משהו דרך האשכול של נצרת.

עלי סלאם: עוד לא מקבלים.

עלי סלאם: זה עובר דרך אשכול.

עלי סלאם: אני לא יודע איך אנחנו מחזיקים מעמד עד עכשיו.

עלי סלאם: אנחנו משלמים משכורות לעובדי העירייה ואנחנו נותנים שירות לתושבים, נותנים ניקיון והניקיון שלנו בחודש מוציא 5,500 טון אשפה.

עלי סלאם: זה הרבה כסף אבל אנחנו עומדים בזה.

עלי סלאם: איך?

עלי סלאם: לא יודע.

עלי סלאם: אל תשאלו אותי.

ג'פרי גדע: יש שני דברים.

ג'פרי גדע: יש ראש עיר חזק ויש את האמונה של ראש העיר באלוהים שהוא עוזר לנצרת.

סעיד אלחרומי: כמה עובדים בעירייה?

עלי סלאם: 1,800.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוצאתם עובדים לחל"ת?

ג'פרי גדע: מעט מאוד.

ג'פרי גדע: יצאו לחל"ת אלה שהם יותר שעתיים ועובדים בתרבות נוער וספורט.

סעיד אלחרומי: אני מדבר על עובדים מוניציפאליים.

סעיד אלחרומי: לא על כלל העובדים.

ג'פרי גדע: עובדים מוניציפאליים, לא הייתה אפשרות להוציא לחל"ת.

עלי סלאם: אנחנו נתנו שירות לנצרת.

עלי סלאם: המשכנו לעבוד במחלקת הרווחה ובמחלקת חינוך.

עלי סלאם: כשאמרו לא ללכת לבתי הספר, אני אצלי פתחתי את בתי הספר והתלמידים באו ולמדו.

עלי סלאם: לא אכפת לי הקורונה.

עלי סלאם: אנחנו המשכנו את החיים הרגילים ועד עכשיו אני ממשיך בחיים הרגילים.

עלי סלאם: הנה, תשמעו אותי טוב.

עלי סלאם: אנחנו המשכנו את החיים וממשיכים את החיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו את איתי טמקין?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתי, אני לא מדברת אתך אם אתה לא עומד בצד ולא נוהג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה שעצרת בצד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כאן מנהלים דיון שאני חייבת לומר שהוא ממש כואב עם ראשי עיריית נצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש העיר כאן וכמובן נציגות מכובדת של חברי הרשימה המשותפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמונת המצב שעולה מנצרת היא כפי שעלתה בדיון הקודם, היא כמובן עגומה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כיוון שבמקרה הזה באמת מדובר בעיר שלחלוטין מתבססת על תיירות, בעיקר תיירות שמגיעה מחוץ לארץ, המצב של העיר הולך ומחמיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדווחים כאן על בור תקציבי שהולך וגדל גם כתוצאה מצמצום בהכנסות מארנונה וגם כמובן מצמצום בכל ההכנסות האחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לדעת איפה אתם עומדים מבחינת המשרד כלפי העיר נצרת עם הבעיות הספציפיות שלה.

איתי טמקין: שמעתי את כל הדיון שהתקיים והתחברתי לכל מה שנאמר בו.

איתי טמקין: אני רוצה לומר שנצרת הייתה בתוכנית מצטיינות של 922 והיא עדיין בתוכנית.

איתי טמקין: לפי הדוחות שאני מכיר, היא גם עומדת בכל היעדים שהיא שמה לעצמה בתוכנית הזאת.

איתי טמקין: הכול כמובן נכון ללפני תקופת הקורונה.

איתי טמקין: מכל הערים הערביות בארץ שחטפו מכה בקורונה, העיר נצרת ייחודית בזה שמכל הערים האלה יש לה הכי הרבה ארנונה עסקית.

איתי טמקין: ארנונה עסקית היא מה שאולי נמצא במוקד של המשבר הזה ובהחלט אנחנו מזהים פגיעה חמורה בעיר נצרת, מעבר לפגיעה הנורמטיבית שהתרחשה ברשויות האחרות בתקופת המשבר, גם אם אני משווה אותה לרשויות ערביות.

איתי טמקין: אפילו בתוך קבוצת הערביות, היא מהנפגעות היותר קשות מהמשבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כן, מה עושים?

איתי טמקין: זה הניתוח של המצב.

איתי טמקין: מה עושים?

איתי טמקין: אנחנו מאוד מקווים ואין לי בשורות גדולות – וזה מתחבר למה שאמרתי בדיון הקודם – שתקציב המדינה לשנת 2020 יעבור כמה שיותר מהר כדי שנוכל להתחיל לבצע ולסייע בכלים שיש למשרד הפנים לאותן רשויות שנקלעו השנה לקשיים, ונצרת היא בהחלט אחת מהרשויות שנקלעו לקשיים.

איתי טמקין: שוב, אני כן אחזור ואומר שבסוף צריך לראות תמונה כוללת ולהסתכל על כל הרשויות כי זאת לא רק נצרת.

איתי טמקין: יש כמה ערי תיירות ויש גם כמה ערים שנפגעו לא מתיירות אבל אם מתמקדים בסיפור הזה, יצטרכו לראות איך מחלקים את המשאבים.

איתי טמקין: הכול בסופו של דבר נכון רק אחרי שיעבור תקציב מדינה שכרגע עוד לא עבר.

אוסאמה סעדי: אנחנו שומעים אותך ובאמת כל הרשויות וכל המועצות נפגעו אבל אתם כבר קיבלתם החלטות בממשלה כן לסייע באופן ייחודי לכמה ישובים כמו אילת, בטבריה שמענו על 50 מיליון שקלים וזה בלי קשר לתקציב.

אוסאמה סעדי: אם אתה מחכה לאישור התקציב, לאישור תקציב משרד הפנים ואחר כך לקחת בחשבון את כל העיריות, אתם יודעים שיש בעיה מיוחדת לנצרת שנפגעה תיירותית יותר מאילת ויותר מטבריה, אז למה אתם לא לוקחים בחשבון במסגרת הכנת התקציב, עוד לפני שתביאו לנו את התקציב, שיש תקציב מיוחד לנצרת?

אוסאמה סעדי: זאת הדרישה שלנו.

אנטאנס שחאדה: בתקופה הזאת באילת ובטבריה, יש תפוסה מאוד גבוהה בבתי המלון מתיירות פנים.

ג'אבר עסאקלה: לא צריך לחכות לאישור התקציב.

ג'אבר עסאקלה: לדעתי צריך מיידית להעביר תקציב לעיר.

ג'אבר עסאקלה: עכשיו יש מצוקה ובזה צריך לטפל מיידית.

אנטאנס שחאדה: תעזרו לנצרת.

אנטאנס שחאדה: זאת עיר מיוחדת.

אנטאנס שחאדה: חבר'ה, תעזרו לנצרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם יש סיכוי לתקציב מיוחד לנצרת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתי.

איתי טמקין: שוב, אמרו כאן נכון, אנחנו בסופו של דבר שותפים עם עוד משרדי ממשלה.

איתי טמקין: בסופו של דבר המסמכים שהראו לנו, גם ממשרד הפנים וגם ממשרד ראש הממשלה, הראו שהערים הראשונות שיש צורך בטיפול בהן, הן טבריה ואילת ושם כבר נתנו טיפול מסוים.

איתי טמקין: גם שם טוענים שלא מספיק אבל נתנו טיפול מסוים בשתי הערים האלה.

איתי טמקין: בסופו של דבר אם הממשלה תחליט ללכת לטקט שני, לקומה ב', לסייע לרשויות כאלה, המשרדים הרלוונטיים – משרד ראש הממשלה, משרד הפנים ומשרד התיירות – יצטרכו להגיב ולבצע.

היבה יזבק: אבל משרד התיירות ומשרד הפנים, וכן, גם משרד הכלכלה, הביעו נכונות לסייע ולתת מענקים מיוחדים לעיר נצרת בעקבות משבר הקורונה.

היבה יזבק: השאלה מה אתם, האוצר, חושבים שראוי ונכון לעשות כדי לסייע לעיר נצרת בעת המשבר.

איתי טמקין: אני לא מסכים לגמרי.

איתי טמקין: להביע נכונות אמנם זה טוב ויפה ולהביע נכונות לא עולה כסף ואין מגבלה להבעת נכונות.

איתי טמקין: בסופו של דבר בסכום הכסף שהקצבנו לטיפול בבעיה הזאת של ערי תיירות, הממשלה, כממשלה כולה, החליטה להתחיל את הסיוע בשתי רשויות אחרות.

איתי טמקין: זה לא אומר שלא יהיה סיוע נוסף.

אנטאנס שחאדה: הם ניצלו את כל התקציב או שעדיין יש תקציב?

איתי טמקין: החלק הראשון של התקציב מוצה לחלוטין.

איתי טמקין: יצטרכו להקצות מסגרת תקציבית נוספת לדבר הזה.

אנטאנס שחאדה: צריכים ללכת לוועדת הכספים.

עלי סלאם: איתי, אני ראש עיריית נצרת, צר לי לשמוע אותך.

עלי סלאם: חבל שבאתי לשמוע על טבריה ועל אילת ואני חי או בסוריה או בירדן.

עלי סלאם: תודה לכם.

עלי סלאם: בושה.

עלי סלאם: אי שלום, אי שוויון.

עלי סלאם: עלי סלאם הפך את נצרת.

עלי סלאם: אתם אומרים טבריה ואיפה נצרת?

עלי סלאם: לאיפה נלך?

עלי סלאם: לאן?

עלי סלאם: מאיפה אני אביא כסף?

עלי סלאם: אני לא חי בישראל?

עלי סלאם: תתביישו.

עלי סלאם: תתביישו.

עלי סלאם: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני, אל תלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת ממך.

עלי סלאם: אין שוויון.

עלי סלאם: זאת אפליה.

עלי סלאם: נצרת היא העיר הכי חשובה בעולם ואף אחד לא מתייחס.

עלי סלאם: חבל.

עלי סלאם: נותנים לטבריה ולאילת.

עלי סלאם: בושה.

היבה יזבק: אתה בהחלט צודק.

עלי סלאם: זה לא פקיד.

עלי סלאם: זה האוצר.

עלי סלאם: 30 שנים אני בפוליטיקה, בעירייה.

עלי סלאם: אני הייתי ממלא מקום 20 שנים.

עלי סלאם: אל תגידו לי מה זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אדוני ראש העיר, אני שומעת את הכאב ואני מאוד מזדהה אתו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תשתה קצת מים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תירגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ננסה לקבל תשובות ולא נוותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאתה מעלה סוגיה חשובה, כואבת ונכונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמן הראוי לא לקפח את העיר נצרת בייחוד לאור האיכות שלה ומה שהיא מייצגת.

אוסאמה סעדי: גברתי היושבת ראש, יכול להיות שנציג משרד האוצר לא שם לב, אבל כשהוא מדבר על קומה ב', בהתייחס לנצרת, אני חושב שזה לא היה ראוי להשתמש בביטוי הזה ואני מבקש שהוא יחזור בו מהביטוי הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פספסתי את המשפט.

איתי טמקין: אני רוצה לחדד.

איתי טמקין: הייתה הקצאה ראשונית של כסף ובסופו של דבר משרדי הממשלה הרלוונטיים קבעו סדר עדיפויות איך לחלק אותו וסדר העדיפויות נגמר כי הכסף הספיק לטפל בשני אירועים שאי אפשר להתווכח שהם גם כן אירועים בעייתיים מאוד בתקופה הזאת.

איתי טמקין: אני אומר שככל שיחליטו על הקצאה נוספת, בוודאי ובוודאי שהעיר נצרת נמצאת בראש הרשימה של הערים שנפגעו.

היבה יזבק: אתה מודה שיש בעיה אבל אין לכם פתרון.

היבה יזבק: זה מה שאתה אומר.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: הוא אומר דבר חמור יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה אומר שאתם בסדר עדיפות שמתם את טבריה ואת אילת בראש.

אוסאמה סעדי: והכסף נגמר.

קריאה: ונצרת לא בחשבון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שיש עיר, והיא העיר הגדולה ביותר בחברה הערבית, ואם העיר הזאת נמצאת בתחתית סדר עדיפות, אני חושבת שיש בזה אמירה ואני חושבת שהדברים שנאמרים כאן הם דברים חמורים ונוקבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאתם צריכים לקחת אותם גם לתשומת הלב שלכם כי ההחלטה הזאת שלכם היכן לשים את הכסף, בטבריה ובאילת, מותירה את העיר נצרת מקופחת בצורה משמעותית, במיוחד כשאנחנו יודעים את הערך התיירותי שלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני ממש רוצה לנסות לחבר את שר התיירות שאנחנו מנסים כבר 20 דקות להעלות אותו .

קריאה: הוא לא מצליח להתחבר.

קריאה: הבעיה אצלו.

אנטאנס שחאדה: אפשר בטלפון.

אוסאמה סעדי: גברתי יושבת הראש, תודה על הדיון, תודה לחברתנו היבה על היוזמה לקיים את הדיון הדחוף הזה בעניין נצרת.

אוסאמה סעדי: אבו מאהר, אהלן וסהלן.

אוסאמה סעדי: בערבית, בעברית בכל השפות, זאת בושה וחרפה מה שקרה כאן.

אוסאמה סעדי: אני מסכים אתך וההתפרצות שלך היא של כולנו.

אוסאמה סעדי: אתה מייצג כאן את כולנו.

אוסאמה סעדי: מה ששמענו מנציג האוצר זה מקומם, מעליב אותנו וזה ראה על סדר העדיפות ועל האפליה המתמשכת נגד החברה הערבית ונגד העיר נצרת שהיא העיר הכי גדולה בחברה הערבית.

אוסאמה סעדי: זאת התנשאות ואפליה גזענית מאז 1948 ועד היום.

אוסאמה סעדי: אני מזכיר לכם ששטח השיפוט של נצרת 14,000 דונם, נוף הגליל עם 33,000 דונם.

עלי סלאם: בנוף הגליל 70,000 דונם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשתף את חבר הכנסת רם בן ברק שנמצא בבידוד והצטרף אלינו ב-זום.

רם בן ברק: שלום.

רם בן ברק: אני מצטער שאני לא יכול להיות אתכם בדיון החשוב הזה.

רם בן ברק: אני מברך את ידידי עלי סלאם שכני מנצרת.

רם בן ברק: אנחנו היום עשינו שני דיונים על שתי ערים חשובות בצפון, על נצרת ועל צפת, יש גם את עכו ויש גם את טבריה וכל הצפון כולו.

רם בן ברק: כתושבי הצפון אנחנו מרגישים שהצפון מוזנח והוא לא מקבל את המענה הראוי לו.

רם בן ברק: נכון שיש סדר עדיפויות, ושמעתי את נציג האוצר, אבל צריך לקחת בזמן החירום הזה תקציב מיוחד ולהפנות אותו לערים התיירותיות שנמצאות בצפון וסובלות באמת מבעיה מאוד מאוד קשה, ולא לחכות לאישור תקציב וכן הלאה וכן הלאה אלא לעשות זאת באופן מיידי.

רם בן ברק: הערים האלה נפגעו, הן מבוססות על תיירות חוץ ותיירות החוץ הזאת נפסקה.

רם בן ברק: כמו שעוזרים לחברות תעופה, כמו שעוזרים לסוכני נסיעות, יש לעזור לערים תיירותיות וצריך לעשות את זה כאן ועכשיו.

רם בן ברק: האוצר צריך לקחת את זה בחשבון במסגרת חבילת הפיצויים של 50-40 מיליארד שקלים ולתת חלק מהכספים האלה לעיריות האלה, לנצרת, לטבריה, לצפת ולעכו.

עלי סלאם: תודה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו נגיד שלום לשר התיירות אסף זמיר שבשעה טובה מצטרף אלינו ב-זום.

אסף זמיר: שלום.

אסף זמיר: אני כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא יודעת עד כמה יצא לך לשמוע את הדיון כאן.

אסף זמיר: לא יצא לי בכלל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כמובן הבנו את מצבה הקשה של העיר נצרת שנובע גם מהפגיעה בתיירות וגם מהפגיעה בהכנסות של העירייה עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כאן מצוקה גם של התושבים של העיר שמתבססים על התיירות וגם של העירייה עצמה ויש כאן תחושה של קיפוח לנוכח העובדה שהממשלה בחרה לסייע נקודתית לערים אילת וטבריה והעיר נצרת שהיא באמת עיר כל כך מרכזית מבחינה תיירותית, לא מקבלת עזרה נקודתית.

קריאה: נגמר הכסף.

קריאה: אדוני השר, נגמר הכסף אחרי שנתנו לאילת ולטבריה.

קריאה: כשהגענו לנצרת, הכסף נגמר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שאמר לנו נציג האוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מקווים שאתה בא עם בשורות.

אסף זמיר: אני לא בא עם בשורות.

אסף זמיר: אני לא ידעתי על הדיון הזה עד לפני שעתיים כשהתבקשתי להשתתף בו.

אסף זמיר: אני לא יודע מי הנציג מהאוצר שאמר שנגמר הכסף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתי טמקין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא האיש שאחראי באגף התקציבים על הנושא של משרד הפנים.

אוסאמה סעדי: הוא אמר שהושקע באילת ובטבריה ולא נשאר כסף לנצרת.

אסף זמיר: אני לא מכיר אמירה כזאת.

אסף זמיר: אם האמירה הזאת נאמרה, היא בטח לא על דעתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שאתה היית בנצרת, סיפרו כאן על הביקור שלך שם, אני יודעת שאתה הקדשת לזה מחשבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה יכול לחלוק אתנו את התוכניות שיש למשרד התיירות איך מעלים את העיר הזאת מחדש על מפת התיירות ואיך מסייעים לה בנקודת הזמן הזאת כשהיא באמת במצוקה קשה.

אסף זמיר: היות שאמרת כמו שאמרת, אני כן מרגיש צורך לעשות הבהרה מסוימת.

אסף זמיר: מאז אני בתפקיד, בהחלטות שאנחנו מקבלים, בטח מי שמכיר אותי, אין ערים מקופחות.

אסף זמיר: אילת וטבריה הן ערים שהכלכלה, מספר החדרים במלונות שם אל מול מספר התושבים, הוא גדול פי כמה מכל הערים האחרות בארץ, כולל נצרת.

אסף זמיר: לכן הפגיעה שלהן גדולה יותר, גם מנצרת גם מתל אביב-יפו.

אנטאנס שחאדה: כבוד השר, התפוסה היא כמעט 100 אחוזים בשתי הערים האלה.

אנטאנס שחאדה: אילת וטבריה כמעט חזרו לעבוד באופן סדיר ומתפרנסות מתיירות פנים.

אנטאנס שחאדה: בנצרת אין.

אנטאנס שחאדה: בתי המלון ריקים אבל באילת ובטבריה הם מלאים.

אסף זמיר: בסדר, הסיבה שהם מלאים לא קשורה לתמיכה של משרד התיירות.

אנטאנס שחאדה: נכון.

אסף זמיר: אני לא רוצה להתייחס לעבר אלא לעתיד.

אסף זמיר: הגעתי לפני שבועיים לנצרת לביקור שמאוד מאוד שמחתי לקיים אותו, עלו בו מספר נקודות ובכולן הבטחתי לטפל.

אסף זמיר: אני יודע שהזמן דוחק אבל ככל שאצליח, כולם יטופלו.

אסף זמיר: קודם כל, בחודשים האלה אנחנו עוסקים בקידום תיירות פנים ובקמפיין תיירות פנים.

אסף זמיר: העירו לי בצדק שנצרת לא הופיעה בפרסום של משרד התיירות והבטחתי שהדבר הזה ישתנה ונצרת תקבל ביטוי והיא תקבל ביטוי.

אסף זמיר: הדבר הזה בעבודה.

אסף זמיר: צריך לומר שחלק גדול מההשקעות של משרד התיירות - ואני את חברי סמנכ"ל המשרד דורון אהרון שהשתתף בדיון ואני מניח שהוא דיבר על זה - משנת 2017 עד 2019 , עשרות מיליוני שקלים, נדמה לי 30 מיליון שקלים הושקעו בבניית מלונות בנצרת.

אסף זמיר: אבל בכל מה שקשור לשיווק, בכל מה שקשור לנראות העירונית לקראת תקופת החגים הבאה, בכל מה שקשור לשילוב ידיים כדי לקדם שיקום של תשתיות בנצרת, בביצוע עבודות שכבר תוכננו בנצרת, אני הבטחתי להוציא את הדבר הזה לפועל ואני עוסק בזה.

אסף זמיר: יש לי מספר אתגרים, לא אלאה אתכם אבל הדברים האלה יקרו.

אסף זמיר: אני אמרתי שיהיו עוד בכריסמס בנצרת ויש תוכניות לשיקום ולשיפוץ גם בתוך העיר העתיקה והסביבה ואנחנו נוציא אותן לפועל.

אסף זמיר: אנחנו נעלה את נצרת על המפה וחד משמעית נצרת היא עיר מרכזית ביותר בחברה הערבית בישראל, עם פוטנציאל תיירות גדול מאוד ואני חושב שהיא צריכה לקבל תוספת מלונאית גדולה.

אסף זמיר: ושוב, אני חוזר למה שאמרתי קודם, מספר חדרי המלון בנצרת מאוד קטן ביחס לגודל של העיר, למספר האנשים שמגיעים אליה ולכן, בניגוד למקומות אחרים, רוב מי שבא לבקר בנצרת לא ישן בה וכשהוא לא ישן בנצרת, זה אומר שהוא לא משלם למלון והוא פחות אוכל ארוחת ערב ופחות עוד הרבה דברים שהם מסביב.

אסף זמיר: לכן גם ליעד ארוך הטווח, ועל זה אני מניח דיבר קודם דורון, הגדלת היקף המלונות בנצרת זה דבר שאנחנו עמלים עליו.

אסף זמיר: לסיכום אני רוצה לומר שאני שמח שמתקיים דיון בנצרת, אני שמח לדווח על שיתוף פעולה פורה עם חברי וחברות הכנסת הערבים מהרשימה המשותפת שמייצגים את העיר נצרת, עם עלי סלאם ראש העירייה שאירח אותי בצורה מאוד יפה ושאין לי ספק אחרי הפגישה אתו שיהיה לנו שיתוף פעולה מצוין בתוך העיר נצרת.

אסף זמיר: וגם התיירנים.

אסף זמיר: ראיתי את יוסי פתאל בפגישה, מלונאים שנמצאים בנצרת, הרבה מאוד אנשים שמחויבים לקידום של העיר.

אסף זמיר: אין לי ספק שאנחנו נעשה את כל מה שאנחנו יכולים במשרד התיירות כדי לעשות את שלנו ונצרת לא תרגיש מקופחת על ידי משרד התיירות בתקופתי כשר.

אסף זמיר: נדמה לי שמי שהיה בפגישת ההתנעה שקיימנו בעירייה, גם הוא יכול לדווח על ההרגשה הזאת.

אסף זמיר: עכשיו אנחנו נימדד בביצוע.

היבה יזבק: כבוד השר, אני חושבת שכדי שנוכל להתקדם באמת, ואני יודעת גם על הכוונות וגם על הרצון שלך גם לסייע וגם לבנות תוכנית מקצועית לסיוע נצרת, אבל השאלה היא מתי אפשר להתקדם בזה באופן מקצועי.

היבה יזבק: אני חושבת שכדאי שהצוותים של העירייה, הצוותים המקצועיים, ישבו עם הצוותים המקצועיים של המשרד ויתחילו להזיז ולקדם את הדברים כי פשוט עכשיו הכול תקוע.

היבה יזבק: חייבים להזיז דברים ושהדברים יתקדמו.

היבה יזבק: אני ממליצה בחום ומציעה שעכשיו נחליט שהצוותים המקצועיים של העירייה נפגשים בהקדם האפשרי עם הצוותים המקצועיים של המשרד ויתחילו להזיז דברים.

אסף זמיר: אין בעיה.

אסף זמיר: אין לי בעיה עם זה.

אסף זמיר: אני רוצה להזכיר משהו.

אסף זמיר: אין לי בעיה לקבל החלטה כזאת ואין לי בעיה שהוועדה תקבל החלטה כזאת, ובטח שאם תקבלו החלטה כזאת ותהיה בקשה של הוועדה, אני אדאג ליישם אותה כמה שיותר מהר.

אסף זמיר: בסוף יש מספר נושאים ולכל אחד מהם הזרועות המקצועיות הן שונות וקצב ההתקדמות הוא שונה.

אסף זמיר: האם הייתי רוצה לגבש מתווה שיעביר כספים לעירייה כמו בערים אחרות?

אסף זמיר: כן.

אסף זמיר: אני מנסה לקדם תהליך כזה.

אסף זמיר: הוא רלוונטי לאנשי מקצוע מסוימים בעירייה.

אסף זמיר: הנושא של התקשטות העיר ותאורת החג, רלוונטי לפקידות אחרת בתוך העירייה.

אסף זמיר: הנושא המלונאי רלוונטי בצורה אחרת.

אסף זמיר: אין לי בעיה לקדם פגישה אבל יכול להיות שיצטרכו כמה תת-פגישות כדי שתבינו שכל נושא הוא עולם ומלואו וכל אחד מהנושאים – אני לא מתכוון להזניח אף אחד מהנושאים - יהיה לו קצב התקדמות אחר.

אנטאנס שחאדה: צריך לפתור בעיות מיידיות.

היבה יזבק: בדיוק.

אנטאנס שחאדה: זה לא רק משרד התיירות אלא זאת הממשלה.

אנטאנס שחאדה: שמשרד התיירות יתמוך בהחלטת ממשלה להקצות לפחות 100 מיליון שקלים עכשיו לנצרת.

אנטאנס שחאדה: הכוונות הטובות של השר והעבודה המשותפת היא לחודשים הקרובים, לחגים ולטווח רחוק, אבל צריכים כסף מיידית.

אנטאנס שחאדה: צריכים תקציב מיידי.

עלי סלאם: כבוד השר, אני בטוח שאתה מקיים.

עלי סלאם: אנחנו מחכים להבטחה שלך ואני יודע שאתה תקיים אותה ותעזור לנו.

עלי סלאם: אנחנו רוצים את העזרה מכל השרים.

עלי סלאם: אנחנו רוצים את העזרה מהממשלה.

עלי סלאם: אנחנו זקוקים לעזרה.

עלי סלאם: אם לא, אנחנו סוגרים את הדלתות בתוך שבועיים.

אסף זמיר: שלום אבו מאהר.

אסף זמיר: כל החלטה שתביא הממשלה בעניין של נצרת, משרד התיירות יתמוך בה.

אסף זמיר: גם בהחלטה הגדולה לגבי טבריה, צריך להבין, הגורם המממן – ומה שחשוב כאן זה כסף – משרד התיירות היה גורם מממן משני.

אסף זמיר: כל תוכנית שתגיע לנצרת, אנחנו נשים את חלקנו.

אסף זמיר: אני אשמח לנסות ולרתום עוד משרדים.

אסף זמיר: אני מודע שדיברתי על העניין גם עם השר דרעי וגם השר דרעי כמוביל השלטון המקומי הביע נכונות לקדם את זה וגם ישראל כץ.

אסף זמיר: אין לי שום בעיה לנסות ולקדם תהליך מולם ואז יהיה מדובר בסכום גדול יותר.

אסף זמיר: זה בסדר גמור ואני מוכן לעשות את זה.

היבה יזבק: כבוד השר, אני רוצה להוסיף שהיו לנו שיחות גם עם שר הכלכלה עמיר פרץ וגם הוא הביע נכונות לשתף פעולה בקידום ההצעה.

אוסאמה סעדי: אבל עם כל הכבוד, כבוד השר, מי שכאן אחראי ושמענו אותו ודבריו עצבנו אותנו ועצבנו את ראש העיר עד שכמעט התפוצץ כאן, זה איתי טמקין וזה מעיד על האטימות של משרד האוצר.

אוסאמה סעדי: עם כוונות טובות אי אפשר לקיים עירייה ועם זה לא הולכים לבנק, עם כל הכבוד.

אוסאמה סעדי: ברגע שאומרים שאת הכסף שהיה נתנו לטבריה ולאילת והכסף נגמר, זאת אמירה גזענית ביותר ואני בטוח שאתה לא מסכים לה.

אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים.

אוסאמה סעדי: אתם עכשיו בשלב של הכנת תקציב מדינה.

אוסאמה סעדי: אם לא ייכנס עכשיו סעיף מיוחד, כמו שהיה לגבי אילת וכמו שהיה לגבי טבריה, אי אפשר להמשיך.

אוסאמה סעדי: איך שנתתם לטבריה 50 מיליון שקלים, עם כל הכבוד, העיר נצרת צריכה גם היא לקבל לפחות כמו שטבריה קיבלה.

אוסאמה סעדי: לא רוצים יותר ממה שקיבלה טבריה.

אסף זמיר: ראשית, אני עובד על זה.

אסף זמיר: שנית, זה לא קשור לתקציב המדינה.

אסף זמיר: העובדה שזה עבר כהחלטת ממשלה, כי זה לא קשור לתקציב המדינה.

אסף זמיר: אתה רוצה לחכות לתקציב?

אסף זמיר: זה יהיה יותר גרוע.

אוסאמה סעדי: לא.

אוסאמה סעדי: לא רוצה לחכות.

אוסאמה סעדי: צריכה להתקבל החלטת ממשלה.

אסף זמיר: אוסאמה, על מה שאומר פקיד מהאוצר אני לא יכול לקחת אחריות אני לא שר האוצר והוא לא עובד תחתיי וזאת לא נשמעת אמירה סבירה.

אוסאמה סעדי: אנחנו סומכים עליך.

יוסף ג'בארין: ההצהרה שלו שהוא מנסה לקדם החלטה לגבי נצרת חשובה גם לפרוטוקול.

יוסף ג'בארין: ההצהרה החשובה שלך שאתה מקדם החלטה בממשלה לגבי נצרת, שהיא לפחות תקבל כמו טבריה.

אסף זמיר: ראשית, אני מנסה.

אסף זמיר: שנית, אני מקבל את ההצעה של היבה שנתחיל לעשות ישיבות עבודה משותפות כדי להבין בסטטוס כל הזמן היכן הדברים עומדים.

אסף זמיר: כך לא יהיה פער של ידע בין המשרד לבין העירייה והמידע יזרום חופשי ויהיה לנו תיאום ציפיולת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

אסף זמיר: נראה מה הדברים שנצליח בהם יותר מהר ומה יותר לאט.

אסף זמיר: בסוף אני בטוח שנצליח ברוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין רבה לך אסף זמיר, שר התיירות.

אוסאמה סעדי: קטעת קודם את דבריי כי רצינו לשמוע את רם בן ברק ואת שר התיירות.

אוסאמה סעדי: אני מציע שבסיכום ייאמר שוועדת הפנים קוראת לממשלה לקדם תוכנית מיידית לסיוע לעיר נצרת, בדומה לעיר טבריה ולעיר אילת.

אוסאמה סעדי: שזאת תהיה אחת ההחלטות, בנוסף להצעות על צוותים.

אוסאמה סעדי: זו צריכה להיות ההמלצה העיקרית של הדיון הזה בוועדת הפנים.

סעיד אלחרומי: אני מצטרף למה שאמר אוסאמה.

סעיד אלחרומי: העירייה כתבה כאן מספר מדויק ויכול לומר ראש העיר או הגזבר.

סעיד אלחרומי: את הכסף צריך קודם להזרים ואחר כך יבואו כל הדיונים עם הצוותים.

סעיד אלחרומי: זה כדי להציל את העירייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת אבל יש לנו דקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת לסיים את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תנו לי לסכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לכם שעשיתם את המאמץ והגעתם לכאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהנוכחות שלכם כאן הייתה מאוד מאוד חשובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהקול שלכם, הזעקה שלכם יצאה מכאן ונפלה על אוזניים קשובות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אם נדמה לכם שאתם קיבלתם כתף קרה מהאוצר, אנחנו נדאג לכך שהדברים יישמעו ויהדהדו שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת לגבש הצעת מחליטים בממשלה לטיפול נקודתי בעיר נצרת לאור המצוקה ההולכת וגדלה שלה ולנוכח האתגרים המיוחדים שלה כעיר תיירות מרכזית ולקדם אותה גם כעיר תיירות בתקופה הזאת, כעיר תיירות שקוראת לתושבי מדינת ישראל לבוא, לבלות, ליהנות מהעיר הנהדרת הזאת, נצרת, שיש לה כל כך הרבה מה להציע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבטיחה לבוא לבקר בקרוב.

היבה יזבק: היושבת ראש, אני רוצה להודות לך שוב על קיום הישיבה ולהודות לעלי סלאם, אבו מאהר, על כך שטרח להגיע לכאן והסביר את הדאגה של העיר.

היבה יזבק: תודה.

עלי סלאם: אני רוצה להודות לכולכם שאתם נמצאים ותמשיכו לעזור לנו.

היבה יזבק: גברתי היושבת ראש, אני רוצה לומר שכולנו תומכים בעיריית נצרת, בדרישות הצודקות שלה ואנחנו גם מבקשים שתהיה ישיבת המשך כדי שנוכל לעקוב וליישם את ההצעות שעלו.

היבה יזבק: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה לכולם.