ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 27, 2020-07-06 10:06

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב, אנחנו פותחים עוד ישיבה של ועדת הפנים והגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו עוסקים היום בתופעה שהפכה להיות רעה חולה בישראל והיא תופעת השריפות הפירטיות של פסולת ברחבי הארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ההיקף הוא עצום, אני מקבלת דיווחים על כך מכל רחבי הארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השריפות מתרחשות כל הזמן, הן פוגעות באיכות החיים ובבריאות של מאות אלפי ישראלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשנת 2018 הוקמה בכנסת ועדת משנה של ועדת הפנים לטיפול בזיהום אויר הנגרם משריפות פסולת בשטחים הפתוחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ לשעבר יעל גרמן מונתה לעמוד בראשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סיכום הדיונים והסיורים בשטח שקיימה הוועדה כונסו בדו"ח מיוחד, ח"כ לשעבר יעל גרמן הספיקה להציג את הטיוטה הזאת בימיה הקצרים של הכנסת ה-21, אבל מדובר בטיוטה שהיא ריכזה, טיוטה מרתקת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה שיצא לכם להציץ ולקרוא אותה, חברי הכנסת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשל פיזור הכנסת ה-21 הוועדה לא הספיקה לדון בצורה מרוכזת בכל ההמלצות המופיעות בדו"ח וגם לא להצביע ולקבל אותן, וזה חלק מהדברים שאנחנו רוצים לעשות כאן היום, להכנס יותר לעומק של הדו"ח ולראות איך אנחנו מתקדמים משם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תופעת שריפות הפסולת אני חושבת שזה מחדל של עשרות שנים, וכפי שאמרתי יש לזה נזקים בריאותיים, כלכליים, הנזקים האלה גם עולים למשק הרבה מאוד כסף וכמובן הנזקים הסביבתיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמה שחשוב שנעשה כאן היום זה קודם כל לקבל תמונת מצב עדכנית של מה שקורה היום בהיקף התופעה, ומהתחושה שלי ממה שקיבלתי לקראת הדיון הזה זה רק הולך ומחמיר במקום שזה ילך וישתפר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נדון במסקנות ובהמלצות ועדת המשנה, נתכנן קדימה את עיסוק הוועדה הזאת בנושא הזה כי בטח לא יפתיע אתכם לגלות שבאמת יש עוד הרבה מה לעשות ושזה עוד כאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני עברתי על הדו"ח המצוין הזה שממפה את הבעיות והחסמים וגם את עמדת עמותת "אזרחים למען אויר נקי".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש את נייר העמדה באיי-פדים, וזו הזדמנות להודות לאנשי העמותה על העבודה הכל כך חשובה שהם עושים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מנייר העמדה לקחתי את רשימת הכשלים שהם מנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טיפול לקוי בפסולת ומפגעי פסולת, היעדר אכיפה, למרות ריבוי גורמי האכיפה, ענישה שאינה מספקת והתמשכות הליכים משפטיים נגד העבריינים, שיתוף פעולה לקוי בין הרשויות והגופים, חוסר יעילות בניטור ואיסוף הנתונים, נתוני תחלואה אינם נאספים, היעדר תחשיב עלות/תועלת, טיפול לקוי באירועים בזמן אמת, היעדר הסברה, דו"חות העבר אינם מיושמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל הדברים האלה הם באמת הדברים שאנחנו צריכים להתמודד איתם, אז עבודה רבה לפנינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברי הכנסת רוצים לומר דברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה ח"כ אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה גבירתי היו"ר, נושא זה מאוד קרוב אלי, לפחות באזורים פתוחים, אנחנו מדברים על הנגב והישובים שפרושים שם, זו תופעה מאוד מדאיגה, מזיקה גם בריאותית גם סביבתית, גם מהווה מקור לגורמי פשיעה שבשעות לילה מגיעים נהגי משאיות עמוסות בפסולת לחלק מהכפרים הלא מוכרים בשטחים של כפרים לא מוכרים, הם רחוקים מכפר המוכר שיש בו פיקוח של ראש רשות, של צוות, ופשוט מאוד משליכים את הפסולת, ויש גורם שכנראה, אני לא יודע, אבל כנראה מקבל כסף עבור זה, שורפים את הפסולת שם ותתארו לעצמכם מה הריחות שמגיעים לכל התושבים, ילדים, נשים וכל הסביבה.

סעיד אלחרומי: גם בסביבת חלק מהרשויות הגדולות, למשל רהט, בסביבת העיר רהט בכל הוואדיות מסביב.

סעיד אלחרומי: נושא ההטמנה, העלויות הגבוהות של ההטמנה, ואני חושב שזה גם נרשם בדו"ח, לא הביא למיגור התופעה אלא להיפך, הביא להגברת התופעה של שריפת פסולת בשטחים פתוחים ואני חושב שזה אחד הדברים העיקריים שאנחנו צריכים להתייחס אליהם כמסקנות של הוועדה.

סעיד אלחרומי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ ע'דיר כמאל מריח בבקשה.

ע'דיר כמאל מריח: גבירתי יו"ר אני מברכת על הדיון החשוב הזה.

ע'דיר כמאל מריח: מה שתפס את עיני בקריאת המסמכים כהכנה לדיון החשוב הזה זה המספרים, לדעת שאזרח יהודי במדינה מייצר 7 קילו ממוצע של פסולת ביום וערבי 15 קילו, כשאנחנו יודעים שבמערב במדינות מפותחות זה הרבה פחות פסולת פר יום לאזרח, מבחינתי זו המטרה שלנו להתעמק, להבין כיצד אנחנו יכולים לספק פתרונות וגם לתת פתרונות ייחודיים.

ע'דיר כמאל מריח: אני יכולה להגיד לך מהסקטור של המיעוטים שחסרה מודעות, חסרה כניסה של עמותות כגון אל"ה ומחזור ואני אהיה מוכנה כמובן להושיט יד ולסייע בהטמעת המודעות והנחלתה בסקטור של המיעוטים בפרט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצויין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ עסאקלה בבקשה.

ג'אבר עסאקלה: קודם כל כאזרח שיש בו הרבה שריפת אשפה, אני חושב שיש בעיה מאוד מאוד מורכבת של בירוקרטיה, שלא ברורה חלוקת האחריות בין הרשויות השונות.

ג'אבר עסאקלה: יש את הרשות המקומית, יש את האשכול ויש את המשרד להגנת הסביבה, יש את משרד הפנים, כולם מעורבים ולאף אחד – גם לי – לא ברורה מה חלוקת האחריות ביניהם, ובסופו של דבר אין מענה לאזרח הפשוט.

ג'אבר עסאקלה: אני חי באזור שיש בו הרבה מטעי זית, וכל הגזם, אין מי שאוסף.

ג'אבר עסאקלה: אין דרך או לשים בצד ואז לחכות לשריפה טבעית שגם תכלה את המטע, או לשרוף באופן מבוקר על ידי הבעלים של המטעים.

ג'אבר עסאקלה: לכן אין מענה בסופו של דבר.

ג'אבר עסאקלה: וברגע שמצטבר הזבל אין מי שאוסף את זה, וכולנו כבר יודעים וזה סוג ידוע לכל העולם, שגורמים עבריינים כבר מעורבים בכל הסיפור הזה ויש שדות באזור עיבלין-שפרעם, את ביקרת שם,

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

ג'אבר עסאקלה: של עשרות אלפי טונות של זבל ששוכבים שם והמשטרה הירוקה מטפלת בתיק הזה כבר שלוש וחצי שנים, יש בתי משפט אבל עדיין הר הזבל עומד במקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שראיתי בסיורי בארץ בשנה וחצי האחרונות שזאת תופעה שהיא באמת בכל מקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנשים עוברים לגור בישובים, אנשים גרים בגליל ואמורים ליהנות מהאוויר וב-16:00 הם נכנסים לבתים וסוגרים כי אחרת הם נחנקים, ושלא לדבר על כך שבאמת זה אדים מסוכנים, פשוט מסוכנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ רם בן ברק.

רם בן ברק: תודה.

רם בן ברק: בוקר טוב גבירתי היו"ר, תודה על הדיון.

רם בן ברק: אני חושב שיש לנו שתי בעיות.

רם בן ברק: יש הרבה יותר משתי בעיות אבל בהקשר הזה יש לנו שתיים.

רם בן ברק: הבעיה הראשונה שיקר מאוד לפנות פסולת במדינת ישראל, ואמרתי את זה גם בדיון על ארץ ישראל הנקייה, אנחנו צריכים טיפה להפוך את המשוואה.

רם בן ברק: אנחנו צריכים לתגמל אנשים שמפנים פסולת למקומות מוסדרים ולא לגרום להם לכדאיות לזרוק את זה באיזה מקום כי זה עולה הרבה כסף, ובצד השני אכיפה הרבה יותר מחמירה, כולל לחוקק חוקים שיטילו עונשים גם של מאסר וגם של קנסות למי שמזהם לנו את הארץ ואת האוויר לנשימה כי זה בלתי אפשרי.

רם בן ברק: אני בתור ילד, היינו, מה שאמר כאן חבר הכנסת, שהיה לנו גזם מהמטעים, היינו שורפים בצד.

רם בן ברק: אני כבר לא זוכר מתי עשינו את זה בפעם האחרונה.

רם בן ברק: המועצה כן הצליחה להסדיר את העניין הזה שמפנים למקום מסוים ושם יש מגרסה שגורסת והופכת את זה לשבבים, והפסיקו עם השריפות האלה.

רם בן ברק: זה אפשרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה לא בכל מקום, ואחד הדברים שבאמת עלו מהדו"ח זה שהיו כמה נושאים שהם לא הספיקו להגיע אליהם וסוגיית הפסולת החקלאית הייתה אחד מהנושאים שלא הצליחו להגיע לדיונים, שזה גם הגזם וגם הפלסטיק של המוצרים - - -

סעיד אלחרומי: אני חושב שהפסולת הממוסדת, פסולת בית והגורמים שמביאים את זה, זה הדבר העיקרי שבאמת לוקח שעות עד שזה - - - נכון מדברים על שריפה קטנה ופה ושם של ילד ששורף את זה, זה העיקר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על משאיות שלמות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מעבר לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים על משאיות שלמות שבמקום להגיע לאתר ההטמנה מגיעות לשטח הפתוח כדי לחסוך את היטל ההטמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תקראו את הדו"ח, אני חושבת שבאמת נעשתה פה עבודה יסודית ועדיין לא הצליחו להגיע להכל, יש פה שורה שלמה של נושאים וגורמים אחראיים וזה צריך להיות פה עבודה שהיא באמת בין-משרדית וזה חלק מהדברים שנדבר עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה ברשותכם שנפתח הפעם דווקא באזרחים עצמם לשמוע מהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עמותת "אזרחים למען אויר נקי" עושה עבודה מרשימה ביותר, הנייר שהם הגישו נותן לנו ממש כלים לעבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב יניב בלייכר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה הכנת לנו הבוקר מצגת ואני אשמח שנפתח בה.

יניב בלייכר: נכון.

יניב בלייכר: קודם כל תודה על הדיון בנושא החשוב הזה.

יניב בלייכר: זה הזמן גם להודות לח"כ לשעבר יעל גרמן שעמדה בראשות ועדת המשנה, ועשתה עבודה מאוד מעמיקה.

יניב בלייכר: לפני המצגת אקריא כמה משפטים שקיבלתי אתמול מאורית תושבת הצפון, שכתבה לי את הדברים האלה: "אתמול כל היום ב...

יניב בלייכר: בערו צמיגים.

יניב בלייכר: בשורשים הסתגרו בבתים, רק אחרי שמונה שעות הצליחו לכבות.

יניב בלייכר: בערב חזרתי מאלפי מנשה, כל הדרך מאלפי מנשה עד אום אל פאחם ריח כבד של זבל חיות שרוף, פסולת שרופה, בגלל הקורונה נסענו עם חלונות פתוחים, כולנו עם מסיכות והריח היה נורא.

יניב בלייכר: כל המדינה תחת שריפות פסולת" והיא מזמינה את השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל לנסוע את הדרך הזאת בשבת עם חלונות פתוחים, אז אני לא מזמין אותה לנסוע, אני מזמין אותה להירתם למאמץ ולהבין שיש פה בעיה לאומית, ולפתור אותה.

יניב בלייכר: אני אציג את המצגת.

יניב בלייכר: אתחיל עם מספר תמונות, רק מקבץ מתוך מאות שריפות שהגיעו אלינו רק בחודש האחרון, אפשר לראות את התאריכים, הכל מיוני- יולי.

יניב בלייכר: מהצפון, אזור רמלה, הגליל, המשולש, חבלה שזה ליד קלקיליה בשטחים, בקעת הירדן, - - - ג'דידה מכר, בנגב, טראבין, קלנסואה, טמרה, אזור תעשיה טירה, אנחנו יכולים לראות את כמות השריפות ומה שריפה כזאת מייצרת, תראו איזה זיהום אויר שריפה כזאת גורמת.

יניב בלייכר: מספר נתונים משריפות הפסולת בישראל: דו"ח ועדת המשנה בראשות יעל גרמן חשף שרבע מיליון טון של פסולת עירונית בלבד, רק עירונית, נשרפות באופן פירטי בכל שנה בישראל, 5% מכלל הפסולת העירונית בישראל.

יניב בלייכר: 6,000 שריפות פסולת בשנה מטופלות על ידי כב"ה, עוד רבות לא מטופלות על ידי כב"ה, מדובר בגורם זיהום האוויר מס' 1 בישראל, תיכף נראה את הנתונים המלאים.

יניב בלייכר: 38% מפליטת החלקיקים ה- - 2.5, 60% מפליטת החומרים המסרטנים או החשודים כמסרטנים בישראל.

יניב בלייכר: מדובר על נזקים לבריאות בלבד של לפחות מיליארד שקלים בשנה ואנחנו יודעים ש-2,200 בני אדם על פי ארגון הבריאות העולמי מתים כל שנה בישראל מזיהום אויר, אין נתונים על תחלואה או תמותה ספציפית משריפות פסולת.

יניב בלייכר: פליטת חומרים מסרטנים או חשודים מסרטנים – זה מתוך נתוני המשרד להגנת הסביבה, דו"ח ה- - - האחרון – אתם יכולים לראות ש-43% מהפליטה זה פסולת עירונית שנשרפת, עוד 13% פסולת חקלאית, עוד 4% במטמנות, בסך הכל 60%, הרבה יותר מתחבורה, הרבה יותר מייצור חשמל, מתעשייה.

יניב בלייכר: פליטת חלקיקים נשימים PM10, מה שנקרא, אלה חלקיקים שמגיעים לדרכי הנשימה העליונות, מדובר על 20% מהחלקיקים, וב-PM2.5, אלה נתונים קצת יותר ישנים, לא מצאנו נתונים עדכניים יותר של המשרד להגנת הסביבה, 38% מהחלקיקים הם כתוצאה משריפת פסולת צמחית, זה עוד נתוני 2014, עוד לפני שהמשרד התחיל לטפל באופן קצת יותר משמעותי בשריפה של פסולת מסוגים שונים.

יניב בלייכר: אני מניח שאם היו בודקים את זה היום היו מקבלים נתונים הרבה יותר גבוהים.

יניב בלייכר: אז מה שורפים?

יניב בלייכר: שורפים למעשה הכל.

יניב בלייכר: פסולת ביתית, פסולת תעשייתית כולל גומי ופלסטיק ודלקים, פסולת חקלאית שזה לא רק גזם אלא גם חומרי הדברה של הגזם, ניילונים, ציוד השקייה, פסולת בניין שרובה לא נשרפת אבל יש שם אלמנטים שכן נשרפים כמו ניילונים, אסבסט אגב מתפוצץ בשריפה ומפזר סיבים לאוויר, ואנחנו רואים הרבה שריפות של אסבסט, פסולת אלקטרונית כולל סוללות, פלסטיק, גומי וצמיגים, הרבה מאוד צמיגים.

יניב בלייכר: וכל זה אתם יכולים רק לתאר למה זה גורם ומה אנחנו נושמים.

יניב בלייכר: איפה שורפים?

יניב בלייכר: משני עברי הקו הירוק, בישובים עירוניים וחקלאיים, בעיקר בישובים ערבים אבל גם בישובים יהודיים.

יניב בלייכר: בשטחים הפתוחים, בשולי ישובים, בתוך ישובים, במתחמים סגורים, בשטחים פתוחים, באתרים קבועים או באתרים מזדמנים.

יניב בלייכר: השריפות הן 24/7 כאשר אנחנו רואים עליה משמעותית גם בכמות וגם בחומרה בסופי השבוע ובלילות כשאין אכיפה, או כמעט ואין אכיפה.

יניב בלייכר: כדאי להתעכב על מי שורף.

יניב בלייכר: יש מספר גורמים לשריפה, יש גורמים עברייניים שלמעשה קולטים פסולת.

יניב בלייכר: היום להטמין פסולת במדינת ישראל כמו בכל העולם עולה כסף, ועל מנת לחסוך בעלויות הטמנה מוסרים את הפסולת לגורמים עברייניים, הרבה פעמים זה בתוך מתחמים סגורים ממש, אותם גורמים שורפים את הפסולת, גובים או היטלי הטמנה נמוכים או בכלל לא, ואת המתכות שנשארות הם מוכרים, הן שוות כסף.

יניב בלייכר: גורם מאוד משמעותי זה תושבים בישובים ללא פינוי מוסדר של פסולת ברשויות חלשות, ערביות, חלק מהרשויות לא מתפקדות, לא מסוגלות לתת מענה של פינוי פסולת לתושבים והתושבים פשוט נאלצים לשרוף את הפסולת.

יניב בלייכר: חקלאים שרוצים לחסוך בעלויות פינוי שורפים את הגזם, צריך להגיד שיש אפשרות בחוק לשרוף את הגזם במידה והאוכלוסייה חולה וחוששים מהתפשטות של מזיקים, אבל רוב שריפות הגזם בישראל הן לא חוקיות, בלי רישיון, בטח ובטח כשמוסיפים עליהם ניילונים ופלסטיק וגומי שדברים שמרעילים את האוויר.

יניב בלייכר: בעלי עסקים שרוצים לחסוך בעלויות פינוי, הרבה פעמים אנחנו רואים שפשוט זורקים פסולת בתוך מכולה בסוף היום, זורקים גפרור ושלום, וקבלני פינוי פסולת שחוסכים בעלויות נסיעה, משליכים את הפסולת בשטחים הפתוחים ופשוט שורפים.

יניב בלייכר: הכשלים, התחלת גבירתי היו"ר למנות אותם, טיפול לקוי בפסולת ומפגעי פסולת - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יניב, תדלג על הכשלים כי באמת לקחנו אותם מהדו"ח שלכם.

יניב בלייכר: נדלג על הכשלים - - - אכיפה, ענישה, שיתוף פעולה לקוי, נדלג על זה.

יניב בלייכר: הסברה לא אמרנו, ולסיום קצת תמונות שתבינו על מה מדובר, זאת שריפה במעלה שומרון, שריפה בכביש 44, פה אפשר לראות שריפה ממש בטירה.

יניב בלייכר: תראו כמה קרוב זה לבתים, ממש מזבלה בתוך העיר ששורפת פסולת, אפשר לראות שם את פחיות הצבע, את כל מה שנשרף ומרעיל את התושבים ומגיע לקילומטרים, וכשאמרתי מגיע לקילומטרים אתם יכולים לראות פה, זה צולם מתוך צור יצחק, זה אזור תעשיה כפר קאסם, זה בטייבה, פה אתם יכולים לראות את אפקט זיהום האוויר, לאיזה מרחק זה מגיע.

יניב בלייכר: זה נדמה לי שצולם בירושלים אם אני לא טועה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בירושלים?

יניב בלייכר: בא-ראם, כן.

יניב בלייכר: נדמה לי.

יניב בלייכר: יכול להיות שאני טועה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה צפרדע של פסולת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מכולה של פסולת?

יניב בלייכר: כן.

יניב בלייכר: מכולה.

יניב בלייכר: זה אם אני לא טועה קלנסואה, תראו את זיהום האוויר לאיזה מרחק הוא מגיע, זה מעל אורנית.

יניב בלייכר: מדובר על תושבים שמסתגרים בבתים, חלונות סגורים, קוצר נשימה, שיעול, צריבות בעיניים, הרבה פעמים מתעוררים באמצע הלילה.

קריאה: משעה 6:00 בבוקר.

קריאה: עכשיו השעה 8:30, זו שריפה שהתחילה, עכשיו התווסף מוקד נוסף וכל העשן הולך מערבה.

קריאה: תסתכלו איזה מרחק, הוא מגיע כמעט עד היום.

קריאה: זו איכות חיים.

קריאה: המכנה המשותף זה יהודה ושומרון.

קריאה: השאלה באמת אם המינהל האזרחי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, זה ממש לא המכנה המשותף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אורנית וזה זה כן, נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל התופעה הזאת היא תופעה בכל מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגליל יש את התופעה הזאת וגם בנגב יש את התופעה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה ממש לא רק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין ספק ששם זה אחד מהמוקדים, אבל זה לא מיוחד רק ליהודה ושומרון.

יניב בלייכר: בגליל, בנגב, בבקעת הירדן, בשפלה, בשרון, בשומרון, בחבל אשכול, איפה שאתם לא רוצים.

יניב בלייכר: זה צולם בג'לג'וליה, שריפה קטנה הייתי קורא לה, אבל עדיין מאוד גדולה.

יניב בלייכר: זה גם צולם בג'לג'וליה.

יניב בלייכר: גם כן מכולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יניב אתם פועלים גם בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קורה כשאתם מדווחים על שריפות מהסוג הזה, אם אתה יכול לתת לנו את התהליכים שקורים בשטח?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם מקבלים דיווח על שריפה ומה קורה?

יניב בלייכר: אנחנו מקבלים דיווח על שריפה, אני חייב להגיד שלאחרונה יש לנו שיתוף פעולה יותר טוב ממה שהיה בעבר.

יניב בלייכר: אם אנחנו מקבלים, אבל אנחנו עמותה שהתושבים חלקם מכירים אותנו ופונים אלינו, אז לנו יותר קל לטפל בזה.

יניב בלייכר: אם תושב לא עובר דרכנו הוא צריך להתקשר למוקד הסביבה, מוקד הסביבה עד שהוא מוריד את זה לשטח, יכול להיות שהשריפה כבר נכתבה, יכול להיות שזה בכלל לא מגיע לשטח.

יניב בלייכר: הרבה פעמים המוקדן, קודם כל עד שעונים לוקח הרבה פעמים הרבה זמן, לא תמיד יודעים מה מקור השריפה, אבל אם יודעים מה מקור השריפה, גם זה, עד שזה מגיע לפקחים או לכיבוי זה עשוי לקחת זמן.

יניב בלייכר: אנחנו תמיד ממליצים גם להתקשר במקביל כמובן לכיבוי אש.

יניב בלייכר: לנו יש ערוץ ישיר גם לבני אלבז, קמ"ט איכות סביבה שאני מניח שנמצא כאן, ואנחנו מודיעים להם על שריפות בשומרון בזמן אמת ואני חייב לציין לטובה את הפעילות שלהם וגם של הצבא, שמתחיל להירתם.

יניב בלייכר: אבל אנחנו עמותה ואנחנו מקבלים - - - במה שקשור לישראל גם אנחנו בקשר עם הפקחים ומעבירים להם את הדיווחים אבל אין להם מספיק כוחות.

יניב בלייכר: יש עשרות בודדות של פקחים בכל הארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמשיך הלאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה יניב על כל העבודה ועל המצגת שהצגת בפנינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להגיד בוקר טוב לאורחת שיש לנו בדיון היום, ח"כ לשעבר יעל גרמן איתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום יעל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כיף לראות אותך.

23596: אני רוצה לומר מספר מילים.

23596: מה שקורה פה, קודם כל אני בטוחה שיניב שכנע אתכם עד כמה השריפות האלה מזיקות לאיכות הסביבה ולבריאות התושבים.

23596: זה דבר שלא צריך אפילו להרבות במילים, זה ברור שזה אחד הגורמים שגם ממררים את החיים ואת איכות החיים וגם גורמים למחלות.

23596: בגדול, לאחר שאנחנו באמת חקרנו ובדקנו וניסינו לראות איך אפשר למנוע את זה, בגדול בגדול צריך להוריד את התמריץ שקיים היום לשריפות.

23596: כל עוד שבאמת דמי ההטמנה הם מאוד מאוד גבוהים וישנם מכרזים שמתחרים עליהם ברשויות והרשויות צריכות הרי לפנות, אז בוודאי שהן מתפתות לתת את המכרז לאותו קבלן שנותן להם את המחיר הזול ביותר.

23596: אותו קבלן שנותן מחיר זול מנסה לרמות את הרשויות.

23596: חד וחלק, בצורה הפשוטה ביותר.

23596: הוא לא יפנה את כל הפסולת, ולא יטמין אותה והוא ימצא דרכים לא להטמין ולהשליך אותה באיזה שהוא אתר פיראטי שלאחר מכן, בין אם הוא יוזם את זה ובין אם בגלל הגזים שנמצאים בתוך הפסולת, הפסולת נשרפת וגורמת לאותו נזק שדיברנו.

23596: אנחנו צריכים כרגע לנסות ולמנוע את התמריץ של הקבלנים להוריד את המחיר, ולהוריד למעשה, הדבר הטוב ביותר היה לבטל את דמי ההטמנה, אם היו מבטלים את דמי ההטמנה כל התמריץ היה יורד ואני מבטיחה לכם שמספר האתרים הפירטיים לרבות השריפה שלהם היה יורד דרמטית.

23596: אבל אני מבינה שברגע שנוריד את דמי ההטמנה אנחנו לא נעודד את המיחזור ואנחנו רוצים גם לעודד מיחזור.

23596: אז אנחנו נמצאים בבעיה, בהתנגשות ערכים.

23596: לכן יש שתי דרכים שחייבים לפעול בהן.

23596: אחת: לשנות את המכרזים של הרשויות המקומיות כך שלא ניתן יהיה לרמות אותן, ואנחנו דיברנו על כך, ויש פרק מסוים בדו"ח שמדבר בדיוק מהם הסעיפים שצריך להוסיף ודבר שני, לבחון ברצינות את האפשרות של הקמת משרפה מבוקרת, זאת אומרת פתרון קצה שיכיל את ה- - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתקן השבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שקוראים לזה בעברית יפה.

23596: על כל פנים צריך לשבת ולחשוב שכל השיטה הזאת של ההטמנה היא פאסה.

23596: היא לא מתאימה, היא לא נכונה והיא גורמת לנזקים גדולים וצריך למצוא פתרון קצה ולהשקיע בו, וזה למעשה הפתרון העיקרי שאנחנו ממליצים.

23596: יש עוד פתרון אחד שביקשנו, עוד נושא אחד שלדעתי אתם צריכים לדון בו וזה האכיפה.

23596: האכיפה עכשיו השתפרה כמו שיניב אמר, ללא ספק, היא נמצאת היום ברשות הטבע והגנים, המשרד לאיכות הסביבה העביר את זה לרט"ג ולרט"ג יש צוות מיוחד שמטפל בזה.

23596: אבל לדעתנו מי שצריך לטפל באכיפה זו משטרת ישראל.

23596: וכשאני מדברת על אכיפה זה לא רק לתפוס, אלא גם לגמור את התפיסה בהגשת תביעות ובלהגיע למשפטים, שירתיעו את העבריינים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה יעל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה שתמשיכי לצפות בדיון הזה ואם יש לך עוד איזה שהן הערות מחכימות את מוזמנת בכל שלב להתערב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

23596: תודה ושלום לכולם.

יניב בלייכר: יעל תודה רבה בשם מאות אלפי תושבים בישראל על המחוייבות ועל הפעילות שלך.

יניב בלייכר: אנחנו מודים לך מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה יניב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד נציגה של האזרחים, ג'מילה הרדל ואכים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מ"אזרחים למען הסביבה".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שזמנך קצר אז אם את יכולה להצטרף עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נפגשנו בסיור שעשיתי בזמנו בג'דידה מכר והתרשמנו באמת מתמונת המצב המדכאת בגליל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יכולה לומר לנו אם משהו השתנה מאז שהיינו שם?

ג'מילה הרדל ואכים: לא.

ג'מילה הרדל ואכים: קודם כל שלום לכולם, שלום במיוחד ליעל, התגעגענו אליך, מאחלים לך הרבה בריאות.

ג'מילה הרדל ואכים: בשנה שעברה יעל עשתה עבודה מאוד מעמיקה, אנחנו לא נחזור על הנתונים כי הדו"חות שהתפרסמו בעקבות הוועדה שיעל הייתה בראשה ממש מספקים את התמונה המלאה, את אחוזי התופעה, את ההיקף של התופעה, את הנזקים, ההשלכות הכלכליות והבריאותיות האדירות, אין צורך להוסיף עוד על מה שנכתב שם.

ג'מילה הרדל ואכים: מה קורה בפועל?

ג'מילה הרדל ואכים: בפועל דברים לא זזים במדינה הזאת.

ג'מילה הרדל ואכים: צריך לראות בבעיית השריפות כחלק בלתי נפרד מכל הכשל והניהול הכושל של נושא הפסולת במדינה.

ג'מילה הרדל ואכים: אי אפשר להמשיך להתייחס לזה כאל בעיה נפרדת בפני עצמה.

ג'מילה הרדל ואכים: אנחנו שנים מנסים לטפל בסימפטום האחרון הזה שמגיע בסוף השרשרת, אבל לא משקיעים מאמצים בטיפול בסיבות לבעיה ולא בפתרונות האחרים שהם הרבה יותר אפקטיביים והם אלה שיפתרו את הבעיה של הפסולת, כי להשקיע את כל המאמצים בסוף בלתפוס איזה שהוא מישהו ששרף, אין לזה סיכוי ואין לזה היתכנות במדינה הזאת.

ג'מילה הרדל ואכים: אני זוכרת דיונים מ-2009 כשיעל גרמן עוד הייתה יו"ר ועדת הבריאות, לא ועדת הפנים והגנת הסביבה, כלום לא השתנה מאז, בעיית האכיפה קיימת, היחידה החדשה של רט"ג היא סוג של חרטא, תסלחו לי על המילה, זה ממש חרטא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מילה פופולרית בימים אלה.

ג'מילה הרדל ואכים: כי הם לא נמצאים.

ג'מילה הרדל ואכים: יש שם 13 פקחים, אין להם סמכויות, הם חייבים להתלוות לעוד פקח של המשטרה הירוקה, הם לא עושים כלום בפועל ועד שהתלונה מגיעה אליהם הפסולת שם כבר ממש ימים בשריפה, הם מגיעים ולא עושים כלום.

ג'מילה הרדל ואכים: בכלל, כל הנושא של התלונות במשרד להגנת הסביבה לא עובד.

ג'מילה הרדל ואכים: המוקד של המשרד להגנת הסביבה לא מתפקד.

ג'מילה הרדל ואכים: אנשים מתקשרים למוקד ומקבלים צעקות, גם בנושא של שריפות פסולת ובעוד נושאים.

ג'מילה הרדל ואכים: המוקד הזה הוא נושא לדיון בפני עצמו ואני מציעה לך, מיקי, להדגיש לזה דיון אחר.

ג'מילה הרדל ואכים: אני רוצה פשוט רק, מאחר ובמרכז הדיון הוא הדו"ח וההמלצות שמופיעות בדו"ח של יעל גרמן, אני רוצה לחדד כמה נקודות ולהגיד מה דעתנו כ ארגון שנמצא בתחום הזה המון שנים וגם פועל מול רשויות ובמיוחד רשויות ערביות.

ג'מילה הרדל ואכים: צריך לזכור קודם כל ולהתחיל, אם אנחנו בכנסת, הבעיה של הסדרת הסמכויות.

ג'מילה הרדל ואכים: גם ח"כ ג'אבר דיבר על זה.

ג'מילה הרדל ואכים: אין היום בעצם איזה שהוא מבנה ארגוני - - -ומחייב, מי אמור לטפל במה, מה האחריות שלי, מה האחריות שלך, מי אחראי למה ואיך החלוקה הזאת.

ג'מילה הרדל ואכים: צריך קודם כל לעשות רפורמה, שינוי בחוק, לעשות חוק אחד שמאגם בצורה ברורה את חלוקת תחומי האחריות.

ג'מילה הרדל ואכים: מה האחריות של רשות מקומית, רשות מקומית צריכה לדעת מה היא חייבת לעשות.

ג'מילה הרדל ואכים: תשאלי הרבה רשויות, ובמיוחד רשויות חלשות שאין להם מחלקות סביבה, כי רשויות חלשות ורשויות ערביות יש להם בקושי תברואן אחד ועוד איזה עובד ניקיון שעובד בכביש, הם לא יודעים מה הם צריכים לעשות, מה האחריות שלהם, מה התפקיד שלהם.

ג'מילה הרדל ואכים: מה שיוצא מכך זה בעצם תושבים שחיים בישובים חלשים, או ברוב הרשויות הערביות, 90% מהרשויות הערביות, פשוט נדפקים.

ג'מילה הרדל ואכים: אנחנו לא מקבלים את רוב שירותי הפינוי של הפסולת, חוץ מפינוי פסולת ביתית, אנחנו כמעט לא מקבלים, לא משנה אם זו עיר ערביה או כפר ערבי, זאת המציאות.

ג'מילה הרדל ואכים: אין פינוי של גרוטאות, אין פינוי של גזם, אין פינוי של פסולת אלקטרונית.

ג'מילה הרדל ואכים: אני לא מאשימה את התושבים בסוף שהם משליכים ושמים את זה בפינה הכי קרובה או בין העצים ובין הזיתים.

ג'מילה הרדל ואכים: התושבים באופן כללי הם אנשים שומרי חוק.

ג'מילה הרדל ואכים: האנשים לא אוהבים לזרוק פסולת או לשרוף אותה, אנשים אין להם פתרונות.

ג'מילה הרדל ואכים: ברגע שיש להם פתרונות הם מיישמים את הפתרונות האלה.

ג'מילה הרדל ואכים: אם הרשויות המקומיות גם ידעו וגם יוכלו לטפל בכל הנושא ולנהל את כל נושא הפסולת, אז לא נגיע למצב שגם הקבלן, שהוא בדרך כלל קבלן פירטי קטן כזה שממלא עגלה פה ועגלה שם ומשליך בשטח פתוח או בין הבתים, ולא נגיע למצב שלאזרחים נמאס מהפסולת שמצטברת ליד הבית שלהם ומדליקים אותה עם גפרור.

ג'מילה הרדל ואכים: נושא הקבלנים הוא נושא בפני עצמו.

ג'מילה הרדל ואכים: יש לזה מספר המלצות בדו"ח, בנייר המפורט ששלחנו הוספנו עוד כמה המלצות.

ג'מילה הרדל ואכים: צריך למשל לאפשר התערבות ישירה של המשרד להגנת הסביבה או של משרד הפנים בהתקשרויות של רשויות עם קבלנים לפינוי פסולת, לא ייתכן שקבלן שמואשם ומתנהלים נגדו חקירות והליכים פליליים כבר שלוש-ארבע שנים על בעיה של שריפת פסולת והשלכה לא חוקית של פסולת, ממשיך לעבוד בלי שום הפרעה.

ג'מילה הרדל ואכים: אין שום קריטריונים מי יכול להיות קבלן פסולת, כמו לעשות חוג לפיסול, כל אחד יכול לעשות חוג לפיסול וכל אחד יכול להיות קבלן לפינוי פסולת.

ג'מילה הרדל ואכים: אין קריטריונים, אין תנאי סף, צריך לעשות לפחות איזה שהוא מאגר שנותן הרשאה, לרשום את הקבלנים האלה.

ג'מילה הרדל ואכים: כמו שיש רישום למדבירים, צריך להיות רישום לקבלנים וצריך לעשות תיקון חקיקתי שמאפשר התערבות של המשרד להגנת הסביבה או של משרד הפנים בהתקשרויות של רשויות, גם חלשות וגם חזקות, כי יש בעיות גם ברשויות גדולות ובערים הגדולות שעובדים עם קבלנים מאוד בעייתיים, והמשרד להגנת הסביבה מצידו טוען שאין לו סמכות להתערב בחוזים ובמכרזים של הרשויות.

ג'מילה הרדל ואכים: אם אין סמכות, אז בואו נמציא את הסמכות הזאת.

ג'מילה הרדל ואכים: זה התפקיד של הכנסת.

ג'מילה הרדל ואכים: אם יש כשל מסוים, חסר, לקונה בחוק, אז מתקנים את זה.

ג'מילה הרדל ואכים: כבר שנים מדברים על זה והמשרד להגנת הסביבה אומר 'אין לנו זכות להתערב', ויוצא שאותם קבלנים ממשיכים לפעול, ממשיכים להשליך פסולת בלי שמישהו עוצר אותם.

ג'מילה הרדל ואכים: עוד הערה לעניין הצוות הבין-משרדי, בכלל כל הנושא של לעשות צוות עלה גם על יעל גרמן ולא יושם, אני מקווה שהפעם הוא ייושם.

ג'מילה הרדל ואכים: בעניין הזה אני מציעה שמראש תהיה תקופת עבודה תחומה בזמן לצוות הזה וייקבע שהצוות צריך להוציא איזה שהוא מסמך שיתורגם להצעת מחליטים לאישור הממשלה, לא סתם עוד דו"ח שיישב במגרה.

ג'מילה הרדל ואכים: אני מציעה שבצוות יהיה גם נציג של ועד ראשי הרשויות הערביות כי הם חלק בלתי נפרד ומרכזי מכל הבעיה או הכשל הזה וגם נציג של ארגוני הסביבה, וחייב להיות מנגנון שיבטיח שקיפות ופרסום של הנתונים ושל הישיבות והתוצרים של הוועדה.

ג'מילה הרדל ואכים: בכל מה שקשור ברשויות ערביות באופן ספציפי, אי אפשר להמשיך לעשות אותו דבר.

ג'מילה הרדל ואכים: במשך שנים מה שהמשרד עושה זה לתת כל מיני קולות קוראים, תכניות זמניות, אי אפשר.

ג'מילה הרדל ואכים: צריך באמת לעשות איזו שהיא רפורמה שם, צריך לחזק את הרשויות האלה.

ג'מילה הרדל ואכים: קולות קוראים לא מחזקים כלום.

ג'מילה הרדל ואכים: במקרה הכי טוב איזה שהוא קבלן או יועץ חיצוני מקבל 50,000 שקל דרך הקול הקורא הזה אבל לא עושים שום שינוי.

ג'מילה הרדל ואכים: כל עוד לא עושים שינוי יסודי בתוך מחלקות הסביבה או עושים בכלל מחלקות סביבה ומוסיפים כח אדם לרשויות המקומיות, אנשים שיודעים לעבוד, אנשים שיודעים לקרוא את החקיקה ולתרגם את זה לתכניות בפועל המצב לא ישתנה.

ג'מילה הרדל ואכים: כי רוב הבעיה, בואו נודה, מקורה בישובים הערביים ובניהול כושל של נושא הפסולת בישובים הערביים.

ג'מילה הרדל ואכים: נושא האשכולות, גם בנושא זה, יעל, אני חולקת על המסקנה שלך.

ג'מילה הרדל ואכים: משרד הפנים והגנת הסביבה היום נעולים על הנושא של האשכולות, רואים בו פתרון קסם לכל הבעיות בנושא הפסולת ברשויות הערביות, אבל המציאות מראה תמונה אחרת לגמרי.

ג'מילה הרדל ואכים: באזור שלנו לפחות ב- - - הבעיה לא נפתרה באף רשות, יש על זה גם מחקר ששלחתי לכם לוועדת הפנים, על בכלל כל מבנה של האשכולות, הוסיפו עוד גוף על גבי 20 גופים קיימים שנמצאים היום, שאין ביניהם שום סינכרון, שום חלוקה ברורה ושום איגום של האחריות.

ג'מילה הרדל ואכים: לא ברור בדיוק מה התפקיד של הגוף הזר הזה, הרשויות יכולות להצטרף - - - נשאר וולונטרי ואשכול לא יכול לחייב בכלום.

ג'מילה הרדל ואכים: זה יצר רק עוד מנגנון בצורת טלאי על טלאי בלי להסדיר את זה כמו שצריך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שמכל מה ששמענו עד עכשיו קיבלנו תמונת מצב על הבעיה עצמה ועד כמה שהיא אקוטית ובאמת פוגעת בכל כך הרבה אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לעבור לאנשי המשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איתנו כאן אלון זס"ק ובזום יש את יצחק בן דוד, את סמנכ"ל האכיפה של המשרד ואת יוסי בר, מפקד המשטרה הירוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טיוב גם לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל איתך אלון.

22811: מה עם ראשי הרשויות?

22811: לא נותנים להם לדבר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשי הרשויות עוד מעט ידברו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברשותכם.

22811: טוב.

22811: אני מעוניין להציג משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב אלון, בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תשמע, אנחנו מקבלים באמת תמונה, זה לא רק שהמצב לא משתפר, אלא הוא הולך ומחמיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפחות מהכמויות של התלונות שמגיעות אלינו וזה באמת כבר הופך להיות מכת מדינה, והבעיה מתחילה בשיטה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השיטה שלנו פשוט כנראה גורמת לזה שהדברים האלה קורים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני רוצה להבין ממך, כי תראה, אני קראתי בדו"ח שהכינה פה בזמנו הוועדה בראשות יעל גרמן, על תכנית עבודה שהייתה במשרד להגנת הסביבה בשנת 2019, נאמר שם שהמשרד יפעיל יחידת פיקוח למניעת השלכות פסולת בשטחים פתוחים, למניעת שריפות באמצעות הרט"ג, הזכירה את זה ג'מילה בעניין הזה של אותה יחידה עם ה-13 פקחים, אושרו ליישומה במסגרת התכנית 50 מיליון שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה קרה עם זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה עומד?

אלון זס"ק: עובדים.

אלון זס"ק: בוקר טוב.

אלון זס"ק: עובדים ביום יום.

אלון זס"ק: אבל אני אנסה לעשות קצת סדר בדברים.

אלון זס"ק: אין ספק שהבעיה קשה, צריכים לקחת את זה בחשבון, ואנחנו מטפלים בה באופן יום-יומי, אבל צריכים באמת לנסות לעשות סדר ובהתאם גם לזרמים של הפסולת וגם לגורמי הטיפול, לראות איך מטפלים בכל אחד מהדברים.

אלון זס"ק: ככל שמדובר בשריפות ושאלו שלא יודעים למי לפנות, שריפות יש כיבוי אש במדינת ישראל.

אלון זס"ק: ברגע שיש שריפה צריכים לפנות לכב"ה, חד משמעית.

אלון זס"ק: מי שמטפל בשריפות זה כיבוי אש.

אלון זס"ק: זה דבר ראשון.

אלון זס"ק: לגבי האחריות של הפסולת, גם זה די ברור.

אלון זס"ק: האחריות היא של הרשויות המקומיות או המועצות האזוריות או הרשויות המקומיות, זו האחריות שלהן לטפל בפסולת, במקרה של פסולת חקלאית זה אחריות של החקלאי, נדבר על זה קצת אחרי זה.

ג'אבר עסאקלה: השאלה אדוני אם לרשויות המקומיות יש את המשאבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא רק זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם חלק גדול מהפסולת, במיוחד אם אנחנו מתייחסים לנגב, הרי היא נשרפת בשטחים פתוחים שלך תדע מאיפה זה הגיע ומה - - -

אלון זס"ק: אני פה בכובע של השטחים הפתוחים.

אלון זס"ק: אני לא אחראי על נושא הפסולת במשרד בכלל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי היום אחראי על נושא הפסולת במשרד?

אלון זס"ק: גיא.

אלון זס"ק: מי שהיה מנכ"ל.

אלון זס"ק: אני מסתכל על זה מהצד השני, מהגוף שמקבל, זאת אומרת השטחים הפתוחים, ומהנושא של פסולת חקלאית, שגם פה אין ספק שכרגע יש כמו שאנחנו רואים, פער הסדרתי שאנחנו צריכים לתקן אותו, במצב שבו אנחנו רוצים לפחות לגבי הזרם של פסולת חקלאית, שהוא בין 1/5 ל-1/4, לייצר תקנות, יש לנו כבר טיוטת תקנות, אנחנו מתקדמים איתה, היא תגיע לשולחן הוועדה אני מקווה מאוד בקרוב, שמדברות על טיפול בשני הזרמים העיקריים שדיברת עליהם קודם, הפסולת הצמחית ופסולת הפלסטיק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שזאת סוגיה של הפסולת החקלאית.

אלון זס"ק: שמבחינת הפסולת החקלאית אני מניח שהתקנות האלה ומציאת פתרונות, ויש פתרונות, יצרו מצב כזה שכמו המציאות שח"כ בן ברק שאמר שאחרי זה באו עם מרסקת וריסקו ובא לציון גואל ולא שרפו את זה אחרי זה, זה התהליך, זה בא כמובן עם תמיכה בנושא הזה, עד היום תמכנו במעל 1,200 מרסקות גזם בחקלאות ואנחנו ממשיכים לעשות את זה, אבל אין ספק - - -

ג'אבר עסאקלה: זה הולך לחקלאים פרטיים?

אלון זס"ק: זה הולך גם לחקלאים פרטיים, אבל צריכים לקחת בחשבון, עוד פעם, גם הנושא הזה הוא נושא שצריך להסדיר אותו, והיום אנחנו פועלים להכין תכניות אזוריות לטיפול בפסולת חקלאית, עושים את זה כרגע באשכול נגב מערבי, עושים את זה כרגע באזור של חוף אשקלון באמצעות איגוד ערים, הולכים לעשות את זה כרגע בבקעה, וזה התהליך.

אלון זס"ק: כי כל עוד לא נמצא פתרון כולל שיסגור את כל המעגל - - -

דוברת: מה עם אזור השרון?

אלון זס"ק: נגיע גם לשם.

אלון זס"ק: גם שם כבר יש תחילת עבודה עם צור יגאל והאזורים האלה.

אלון זס"ק: אז ברגע שיהיו תכניות והתכניות האלה, צריך שמישהו ייקח אחריות על ליישם אותן.

אלון זס"ק: מי שייקח אחריות בין השאר ליישם אותן ואנחנו גם נתמוך בזה, זה אותן אשכולות שדיברנו.

אלון זס"ק: כי בסופו של יום השלטון המקומי הוא זה שאחראי.

אלון זס"ק: משרד הפנים צריך להכנס איתנו לאלונקה הזאת, כי ככל שהעלות של רשות ולא משנה כרגע הסוציו אקונומי שלה, ככל שהעלות של רשות תהיה כזאת שהיא לא יכולה באמת לקחת את האשפה שלה להטמנה והיא לא ממחזרת מספיק, א.

אלון זס"ק: היא צריכה למחזר כמו שצריך, אבל כל עוד העלות ויש פער, היא לא גובה מספיק בשביל זה, אז את אותו פער אתה תראה נשרף בשטח בסופו של יום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בוא נלך באמת למקור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי בסוף בסוף אנחנו מבינים שהבעיה היסודית היא בשיטה היום של כל נושא ההטמנה, והעובדה שיש רשויות חלשות שלא מסוגלות לעמוד בהיטלי ההטמנה האלה, ובקבלנים שמגישים מכרזים זולים ובסוף אנחנו מוצאים את האשפה הזאת נשרפת בחוץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה היא, אנחנו יודעים ושמעתי, אני שומעת בערך ארבע שנים על סוגיית מתקני ההשבה, יש תכניות ופתאום עכשיו אנחנו שומעים על כך שיש איזו שהיא נסיגה מהרעיון הזה.

ג'מילה הרדל ואכים: מה זה מתקני השבה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתקני השבה זה משרפה, בעברית פשוטה זה משרפה, אבל זה מתקן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת אומרת זה לא משרפה בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היום בעולם חלק קטן מאוד מהפסולת מוטמן ורוב הפסולת נשרפת במתקנים מאוד מיוחדים ומתוחכמים שחלקם גם מייצרים אנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסרט שעשיתי בזמנו על הנושא של הפלסטיק ביקרתי במתקן כזה באמסטרדם, שורפים פסולת, מייצרים מזה חום ל-300,000 בתי אב ומשתמשים בפסולת כ- - -

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו יודעים להגיד בישראל כמה מוטמן, כמה ממוחזר וכמה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בישראל מדברים על מה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קרוב ל-90% הטמנה?

אלון זס"ק: 80% ככל שאני זוכר.

אלון זס"ק: אבל מיקי אני מציע, שמכיוון שכל הנושא של הפסולת הוא מאוד כבד ומאוד משמעותי, להקדיש לזה דיון מסודר ואז נבוא לפה עם כל הנתונים, עם כל האנשים הרלוונטיים, נעשה את זה כמו שעשיתם בדיון קודם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה צודק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מתקני השבה זה נכון, זה נושא אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגדול זה הפתרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם לעשות כמה גדולים, האם לעשות קטנים - - -

ע'דיר כמאל מריח: הפתרון הוא מחזור, לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חלק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אי אפשר למחזר הכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את לא יכולה למחזר הכל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסופו של דבר את נשארת עם כמות אשפה מסוימת שאת יכולה או להטמין אותה או לשרוף אותה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המחזור מייצר יכולת למקסם את הניצול, להשתמש בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חשוב מאוד.

אלון זס"ק: לשאלתך, את צודקת לחלוטין.

אלון זס"ק: יש דיאגרמה של טיפול בפסולת מאוד ברורה.

אלון זס"ק: אתה תמנע במקור, אם אנחנו מדברים ורוצים קצת לפתוח את זה, בכלל שלא תיווצר כמות של פסולת, ואחרי זה אתה תמחזר אותה ותשתמש עוד פעם ואחרי זה תעשה עוד שימושים ורק את הסוף את הסוף אתה תשיב בשאיפה.

אלון זס"ק: אבל זה באמת דיון מאוד משמעותי שצריך לעשות ונשמח לעשות אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לצערי הרב אנחנו עדיין ב-2020, אנחנו בלי המתקנים האלה ואנחנו עדיין מטמינים אחוז עצום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז כל זמן שאנחנו מטמינים וכל זמן שאנחנו גובים דמי הטמנה כל כך גבוהים שהולכים לקרן הנקיון החשובה כל כך שאנחנו לא יודעים מה עושים עם הכסף שלה, בסופו של דבר אנחנו נמצאים במצב שבו רשויות חלשות לא מטמינות ושורפות את הפסולת שלהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכל מתחיל ונגמר שם.

אלון זס"ק: אני אגיד כמה דברים.

אלון זס"ק: א.

אלון זס"ק: באמת צריך להפריד את זה לזרמים כי לא הכל זה אשפה עירונית, חלקה, דיברנו עליה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שכן נתעסק בעירונית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן נתעסק בפסולת הביתית.

אלון זס"ק: בנושא הזה צריכים לקחת בחשבון שמכיוון שבהרבה מהמקרים, ודיברו על זה כמה חברי כנסת, הרבה מקרים התושב משלם את היטל ההטמנה בילד-אין בתוך החשבון שהוא משלם עבור הרשות, ולפעמים אפילו הרשות גם היא משלמת.

אלון זס"ק: ואז באמת יש כניסה של גורמים עברייניים.

אלון זס"ק: אולי אחרי זה יוסי או בנדה מהמשטרה הירוקה יעלו ויציגו כמה מהנתונים שהם עשו.

אלון זס"ק: זה מלחמה עיקשת, יום-יום.

אלון זס"ק: זה אחד.

אלון זס"ק: דבר שני, הגברנו מאוד את הפיקוח והקמת יחידה של 14 עובדים של רשות הטבע והגנים שמסיירים כל היום וכל הלילה, לרבות - - -

ג'אבר עסאקלה: בכל הארץ 14 עובדים?

אלון זס"ק: בכל הארץ 14 עובדים.

ג'מילה הרדל ואכים: זה לא עוזר.

אלון זס"ק: זה עוזר.

אלון זס"ק: זה לא מספיק, אין ספק שצרך להגדיל את האימפקט שלנו.

אלון זס"ק: יש להם סמכויות, חלק מהסמכויות, מדובר עוד פעם, בפקחים של רשות הטבע והגנים.

רם בן ברק: יש להם אמצעים של רחפנים וכאלה?

אלון זס"ק: יש להם גם אמצעים של רחפנים.

אלון זס"ק: אין ספק שאם היינו יכולים להגדיל את יכולת האכיפה באמצעות המשטרה הירוקה, היינו יכולים לעשות עוד הרבה יותר דברים, אבל צריכים לקחת בחשבון שמדובר - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל כיוון שאתה יודע שיש פה הרבה מאוד גם גורמים עבריינים, וזה אחד הדברים שעלו בוועדה הקודמת ובדו"ח שנכתב, האם לא נכון להעביר את הסוגיה הזאת למשטרה הכחולה, שיש לה יכולת להתעמת מול עבריינות כזאת?

אלון זס"ק: לא הייתי בדיון הקודם שהיה כולו על אכיפה, אז אני מניח שהנושא נדון.

אלון זס"ק: אבל אני אומר עוד פעם, צריכים לקחת בחשבון שככל שלא נעשה הסדרה של הטיפול אנחנו עדיין נמשיך לרוץ עם עוד פקחים ועוד תיקי חקירה ועוד תפיסות וחילוט של עשרות משאיות שעשינו רק לא מזמן.

אלון זס"ק: זאת אומרת שאנחנו עושים את זה, אבל כל עוד האינסנטיב הכלכלי יהיה שזה שווה לעשות את זה, ימשיכו לעשות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שא ני אומרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל עוד השיטה היא אותה שיטה, אז שום דבר לא ישתנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ שרן השכל בבקשה.

שרן השכל: תודה.

שרן השכל: אנחנו היינו פה בערך לפני שלוש שנים באמת בדיונים האלה בנוגע לזיהום אויר, שתושבים מכל הארץ למעשה נחנקים וילדים עם מחלות והכל, הגיעו לפה גם הורים שדנו בבעיות ובצרכים ומה שמשרד החקלאות באמת אמר הוא שצריך חקיקה, המשרד להגנת הסביבה אמר שצריך גם חקיקה, שצריך אכיפה.

שרן השכל: העברנו את החוק לדעתי כבר לפני שנתיים שנותן לכם גם את הסמכויות וגם את האפשרות ללכת ולפעול ולאכוף את העבירות האלה שהן עבירות שעולות לכל הציבור בבריאות.

שרן השכל: השאלה שלי האם יש לכם נתונים לפני החקיקה, כמות תפיסות, כמות קנסות, כמות החרמות של משאיות פסולת, לעומת היום, כמה שנים לאחר החקיקה.

שרן השכל: האם יש הגברת אכיפה, משום שאני עדיין רואה את ההורים מתלוננים, שולחים אלי עדיין פניות ציבור, עדיין יש שריפות.

שרן השכל: ברור לי שאי אפשר בצורה מוחלטת, אבל השאלה היא האם עם הכלים שאנחנו נתנו לכם בחקיקה הזו אתם משתמשים בהם ואכן הגברתם את האכיפה כדי למנוע את המצב הזה?

אלון זס"ק: בפעם הראשונה שנפגשנו על זה זה היה בכלל כשדנו במפחמות ולשמחתי את הנושא הזה אפשר פחות או יותר לשים מאחורינו, כי באמת החקיקה והפיקוח והאכיפה שעשינו, עזרו.

אלון זס"ק: עובדה, כרגע כמעט ואין תלונות על מפחמות.

אלון זס"ק: זה אחד, אז לפחות על אחד אפשר לשים v.

אלון זס"ק: הנושא האחר של השריפות בשטחים הפתוחים הוא נושא שאמנם עברה הצעת החוק של יעל, אבל למעשה אין בה כלים אם אנחנו לא נתקדם עם תקנות.

אלון זס"ק: אותן תקנות לדוגמה ש- - -

שרן השכל: למה לא נעשו תקנות עד היום?

שרן השכל: זאת אומרת כבר שנתיים עברו מאז החקיקה.

לירון אדלר: הצעת החוק אז שתוקנה בעצם איפשרה לפקח בצורה יותר קלה על זה שמבעירים פסולת, בלי להוכיח שזה גורם לזיהום אויר.

לירון אדלר: פשוט הוספנו את העבירה של איסור הבערת פסולת כשלעצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה הפך להיות עבירה.

לירון אדלר: זה הפך להיות עבירה, אבל הכלים נשארו הכלים שיש בחוק שמירת הנקיון, זאת אומרת קנסות ודברים כאלה שהאכיפה הייתה נשארת עדיין מורכבת, אם אתה לא תופס את ההעברה בפועל.

שרן השכל: אז האם יש מגבלה לקנסות שהיום אתם יכולים לתת?

שרן השכל: האם אתם צריכים כלים מאתנו שנגביר את הקנסות אלה?

שרן השכל: תגידו לנו איזה כלים צריך, שנטפל בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני התרשמתי שיש עבודה חקיקתית ענפה שעוד צריך לעשות על מנת לעזור לפתור את כל הבעיות שיש בתחום הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': המון, המון לעשות.

לירון אדלר: בסופו של דבר, כמו שגם אלון אמר.

לירון אדלר: לתפוס את מבעירי הפסולת כשהם מבעירים זה עניין מורכב, זאת אומרת היה צריך לתפוס את הדברים, את אתרי הפסולת הפירטיים, את הובלת הפסולת, להסדיר את הדברים האלה בצורה יותר מסודרת כדי שאפשר יהיה לעשות אכיפה לפני שזה מגיע לשריפה.

לירון אדלר: אני חושבת אגב שיש כלים מחוק רישוי עסקים שמאפשרים, אני לא יודעת אם אתם עושים בזה מספיק שימוש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני הבנתי שצריך להוסיף לקיחת אחריות על בעל המקרקעין שהתבערה הייתה אצלו.

שרן השכל: בעל המקרקעין לא בהכרח יודע שמשליכים אצלו את הפסולת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן אבל הוא יצטרך לקחת אחריות על זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסוף בסוף, אם הוא ייקח אחריות על זה אז זה יהיה אכפת לו.

אליהו ברוכי: בשטחים פתוחים מה יעשו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לברך את ח"כ אליהו ברוכי שהצטרף אלינו לוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה דיון ראשון שאתה משתתף איתנו אז ברוך הבא ומקווה שתצטרף להרבה דיונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשמוע את בנדה מהמשרד להגנת הסביבה, יצחק בן דוד בשמו המלא, סמנכ"ל אכיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמח לקבל תמונה אם אתה יכול לשתף אותנו קודם כל האם קיים מאגר מסודר במשרד להגנת הסביבה על היקף שריפות הפסולת, מה כמויות הקנסות שהטלתם, על נושא האכיפה אם אתה יכול להבהיר לנו מה העשייה שעשיתם בשנתיים האחרונות?

יצחק בן דוד: קודם כל בוקר טוב לכולם.

יצחק בן דוד: אני רוצה להגיד שלמרות מה שאני שומע, אני רוצה להגיד שהמצב כן השתפר לפחות ברמת התגובה לתלונות שמתקבלות במוקד הסביבה שלנו.

יצחק בן דוד: אנחנו עושים הרבה מאוד פעילות אכיפה ומתבצעת הרבה מאוד פעילות של פיקוח על ידי יחידת הרט"ג שאני מסכים שהיא קטנה, ואולי היה צריך להרחיב אותה.

יצחק בן דוד: אני רוצה לומר שיש פתרון לבעיה של השריפות.

יצחק בן דוד: גבירתי הזכירה בתחילת דבריה שאם היינו מעבירים את ה- - - שמטילה אחריות על בעל השטח, זה יקל מאוד על אופן האכיפה שלנו, אנחנו לא נצטרך לחכות לתפוס מישהו שמטיל את הפסולת או שורף אותה, אבל הטלת אחריות כזאת יכולה לפתור ב-95% את בעיית השריפות בשטחים הפתוחים, היא תקל עלינו מאוד בכל מה שקשור לאכיפה.

יצחק בן דוד: אנחנו עושים הרבה מאוד פעילויות בתחום הזה של הפסולת, הרבה מאוד אכיפה.

יצחק בן דוד: יש לנו הרבה מאוד הצלחות.

יצחק בן דוד: אתם שואלים אם זה מספיק, אז אני אומר לא.

יצחק בן דוד: זה לא מספיק.

יצחק בן דוד: כי אם היה לי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא שואלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו אומרים שלא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי אתה רואה את התמונות, אתה רואה את הדיווחים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה ממש לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להיפך, אני בתחושה שזה רק הולך ומחריף בשנה האחרונה מהכמויות שאני שומעת עליהן.

יצחק בן דוד: גבירתי, אני מסתובב בשטח, אני שומע.

יצחק בן דוד: אני לא אומר שיש פה פתרון קסם, אני לא אומר שהפעילות מספיקה, אני לא אומר שהאכיפה היא בכמות הראויה, אבל אני אומר שכן יש שיפור.

יצחק בן דוד: עדיין לפחות יש טלפונים, החבר'ה של הרט"ג מקבלים את התמונות, דואגים שיכבו את השריפה יחד עם כב"ה, יש שיפור.

יצחק בן דוד: זה לא היה לפני כן.

יצחק בן דוד: מנהל המשטרה הירוקה ייתן כמה פעילויות אכיפה שעשינו רק בחודשים האחרונים נגד משליכי פסולת.

יצחק בן דוד: היה לנו מבצע שקראנו לו 'ייבוש ביצות' לפני מספר חודשים בפזורה בדרום, תפסנו שם 30 משאיות, בית המשפט קיבל החלטה לפני חודש למכור את המשאיות האלה.

יצחק בן דוד: אנחנו עושים, אנחנו עושים הרבה עבודת אכיפה, אנחנו עושים הרבה עבודת פיקוח, גבירתי, לא מספיק.

ע'דיר כמאל מריח: אדון יצחק אם תרשה לי, כסמנכ"ל אכיפה, אנחנו מבינים שהקנס הוא 750 ₪.

ע'דיר כמאל מריח: במבחן התוצאה זה לא עובד כאקט הרתעתי.

קריאה: לקטנים.

ע'דיר כמאל מריח: מה זה קטנים?

ע'דיר כמאל מריח: מה הקריטריונים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משאית - - - זה הרבה יותר.

יצחק בן דוד: הקנס הוא בין 250 ₪ ל-8,000 ₪ תלוי איפה שופכים.

יצחק בן דוד: אבל כן, 750 שקל זה כסף קטן למי שנתפס שופך.

יצחק בן דוד: צריך להעלות את הקנס הזה.

ע'דיר כמאל מריח: שקלתם?

ע'דיר כמאל מריח: זה משהו שאתם מתכוונים לעשות?

שרן השכל: זה בתקנות או בחקיקה, הסכומים האלה?

יצחק בן דוד: זה בצווים של בית משפט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חוק הנקיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אותו חוק שא נחנו מדברים עליו גם בישראל נקיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אותו דבר.

יצחק בן דוד: זה צו ברירות משפט בחוק הנקיון.

יצחק בן דוד: יש פה את עו"ד איריס שליט היא תרחיב בעניין הזה.

ע'דיר כמאל מריח: הכוונה שאולי כאן טמון הפתרון.

ע'דיר כמאל מריח: בזה שצריכים לייקר ולהעלות את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

יצחק בן דוד: זה משהו שהתחלנו לעבוד עליו, לא התקדמנו בו הרבה.

יצחק בן דוד: אבל כן, השילוב של קנס יותר גבוה, של - - -אחריות על המחזיק במקרקעין שהשריפה אצלו, יכולה לפתור את הבעיה.

יצחק בן דוד: לא יכולה.

יצחק בן דוד: תפתור את הבעיה.

יצחק בן דוד: אבל צריך לעשות את זה.

יצחק בן דוד: היום קשה מאוד לאכוף את החוק בגלל העובדה שאנחנו צריכים לתפוס בשעת הביצוע ואנחנו לא יכולים להיות בכל מקום כל הזמן, וכמו שנאמר פה, התופעה היא תופעה ארצית.

יצחק בן דוד: היא לא תופעה באזור מסוים, התופעה היא ארצית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלון, יש מצב שגיא סמט עולה לזום?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול לבדוק בבקשה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, יש הרבה קשיים גם בחקיקה שאני מבינה שעוצרים אתכם, וגם כח האדם המאוד מאוד קטן שעומד לרשותכם, אבל אני בכל מקרה, אני חושבת שהבעיה ובגלל זה אשמח להעלות את גיא סמט, אני חושבת שהבעיה היא השיטה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שהשיטה עדיין לא נפתרת ויש פה איזה שהוא קושי שזה לא יעזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, להטיל את האחריות על המקרקעין זה מאוד מסובך משפטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה בעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש גם את העניין של סוגיית הובלת הפסולת, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': להטיל את ה - - -

יצחק בן דוד: נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בזמנו, אני זוכרת שדובר בוועדה על התקנה של GPS על המשאיות שמובילות את הזבל שיוכיחו הגעה לאתר ההטמנה הרשמי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה עומד?

אלון זס"ק: במשרד המשפטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להעלות את משרד המשפטים בזום?

ע'דיר כמאל מריח: זה נשמע פתרון מעולה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי.

אליהו ברוכי: מה ימנע מהם להגיע ולצאת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שקורה היום זה שבעצם אותה משאית שאוספת את הזבל באותה רשות, לא מגיעה, ויש תעשיה ענפה של זיוף חשבוניות שמראות שבעצם המשאית הייתה באתר ההטמנה אבל לא הייתה, ובדרך היא שפכה את זה באיזה שהוא מקום פירטי ושרפה את זה שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם ה-GPS הזה יוכיח - - -

אליהו ברוכי: למה הם שופכים?

אליהו ברוכי: כי הם רוצים למנוע את היטל ההטמנה.

אליהו ברוכי: מה הבעיה שלהם עם ה-GPS להגיע לאתר ולצאת חזרה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הם יצטרכו, ה-GPS יראה שהם הגיעו אתר ההטמנה הרשמי של מדינת ישראל.

אליהו ברוכי: וכמה זמן היו שם ומה עשו שם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם חייבים לצאת ריקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברגע שאתה נכנס יש משקל, כשאתה נכנס לאתר הטמנה המשאית נשקלת בכניסה ונשקלת ביציאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא לא יוכל להכנס מלא ולצאת מלא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון אלון?

יצחק בן דוד: גבירתי, הרעיון פה זה לא רק שה-GPS יראה לנו שהם מגיעים לאתר ההטמנה, זה גם שהם פותחים את ה-IBER, הרעיון שזה ידווח לאחור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את הריקון.

יצחק בן דוד: אז זה שילוב של שני דברים, גם הגעה לאתר וגם פתיחת IBER, ואז אנחנו סוגרים את הפינה הזאת וזה יכול לעזור לנו מאוד לפיקוח ולאכיפה שלנו על משליכי הפסולת, בשטחים הפתוחים ובכל מקום אחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד המשפטים נמצא כאן?

תמרה לב: כן.

תמרה לב: אני אתחיל.

תמרה לב: אני עוסקת יותר בנושא של הרגולציה, זה יותר רלוונטי ל-GPS, ודניה בעולמות הפליליים.

תמרה לב: כרגע הנקודה שהעליתם עכשיו היא נושא ה-GPS, הנושא הזה נדון בוועדה בשנה שעברה ואנחנו בדקנו ועדיין בודקים אותו, הוא מעלה שאלות ברמות של הגנה על פרטיות, אבל אני לא חושבת שזה עולמות שמבחינתנו זה איזה שהוא no-go.

תמרה לב: אנחנו מעולם לא ראינו איזו שהיא הצעת חוק מפורשת, אנחנו עובדים על זה מול המשרד להגנת הסביבה, וברגע שאנחנו נראה כזה דבר, שוב, לעולם ה-GPS, ויכולת המעקב על זה שבאמת המשאית הגיעה אל היעד, ברגע שיתנו לנו משהו אנחנו נבדוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה שעוצר אותנו זה כתיבה של אותה הצעת חוק או תקנה?

לירון אדלר: לא הייתה ממש הצעת חוק על השולחן, אלא רק רעיונות כלליים.

לירון אדלר: אבל משרד המשפטים פה אומר - - -

אלון זס"ק: אם הוא אומר שאין מניעה משפטית - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם אומרים שהם צריכים לקבל את ההצעה, כלומר הכדור אצלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכדור במשרד להגנת הסביבה.

אלון זס"ק: אני לא משפטן, אבל ככל שאני ראיתי, היו לפחות שלוש פניות של היועצת המשפטית של המשרד למשרד המשפטים, כולל לתזכר אותם האם אנחנו יכולים להתקדם עם זה.

אלון זס"ק: אם אין מניעה, אני אשמח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם רוצים עזרה שאני אחבר ביניכם?

תמרה לב: לא, אנחנו מדברים היטב עם המשרד להגנת הסביבה ובאמת יש להם פניות ואנחנו עונים לפניות.

תמרה לב: אני אגיד כך, ניסינו לבדוק את השאלה של ה-GPSברמה קצת יותר רוחבית.

תמרה לב: זה קשה, בגלל שכל מקרה צריך להבחן לגופו.

תמרה לב: ולכן - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה כל מקרה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש פה משאיות שלוקחות אשפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הבעיה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה אותו מקרה, זה אותן משאיות.

ע'דיר כמאל מריח: למה כל מקרה לגופו?

תמרה לב: לא, סליחה לא הובנתי כראוי.

תמרה לב: הובאה אלינו השאלה בצורה יותר רוחבית, לא רק לגבי משאיות זבל, אלא לגבי מקרים אחרים שיש שגם רוצים לשים GPS.

תמרה לב: משאיות הזבל זה מקרה אחד.

תמרה לב: ברגע שתגיע אלינו טיוטה ראשונית של הצעת חוק, אנחנו נשמח לעבוד עליה ולקדם אותה.

אלון זס"ק: גם ביוביות.

אלון זס"ק: יש לנו בעיה של ביוביות שלוקחות, במקום להזרים את זה למתקני הטיפול בשפכים, הן מוצאות את הוואדי הקרוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זו בעיה קשה אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מתעסקים פה היום בנושא של אשפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת, אני מאתגרת אתכם, שבועיים נראה לי זמן מספיק לצאת עם איזו שהיא טיוטה ראשונית של בקשה מהמשרד להגנת הסביבה של הצעת חוק או תקנה, מה שזה לא יהיה.

לירון אדלר: צריך לבחון פשוט את הסמכויות הקיימות.

לירון אדלר: אם אפשר לעשות את זה במסגרת התקנות או שנדרש תיקון חקיקה.

אלון זס"ק: מה, לגבי איכון משאיות פסולת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

אלון זס"ק: איריס ונטע פה וגם גיא בזום, הוא יכול לעלות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני זוכרת ראיון שקיימתי איתך לפני ארבע שנים על הנושא של הפלסטיק ומתקני השבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, קודם כל נמשיך את מה שדיברנו עכשיו, הנושא של ה-GPS על משאיות הזבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אומרת הגברת ממשרד המשפטים שהיא מחכה לכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה זה עומד?

גיא סמט: בואי נאמר ככה, הייתה פניה בעבר שאני זוכר אותה למשרד המשפטים והייתה התנגדות להוספת רכיבים של GPS על כל מיני ציוד בגלל פגיעה בחופש הפרט, יש לנו הצעת חוק על פסולת בנין שבה אני מבין שאין התנגדות שנשים על מכולות את ה-GPS.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה במשאיות זבל יש התנגדות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה יש פה פגיעה בצנעת הפרט?

גיא סמט: אני לא רואה שום פגיעה בזה שמשאית זבל, אני לא חושב שמישהו הולך לא יודע מה לעשות עם משאית הזבל, אז אני בעמדתך.

גיא סמט: אני חושב שהתשובה העקרונית של משרד המשפטים צריכה להיות באמת על הנושא הזה, ואז המשרד בתנאים לרישיון עסק יכול לדרוש את ה-GPS על אותו ציוד כמו ביוביות.

גיא סמט: זה לאו דווקא חייב להיות בחקיקה, יש רישיונות עסק ואפשר להוסיף את זה.

גיא סמט: אני לא חושב שצריך חוק על GPS למשאית, צריך פשוט לתקן את התנאים לרישיון עסק.

גיא סמט: אבל יש את הלשכה המשפטית והבנתי שנטע משתתפת בדיון, אז היא בהחלט יכולה להשיב על הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נטע היא מהלשכה המשפטית של המשרד להגנת הסביבה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקווה שהיא שומעת את הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת מכם, אני לא רוצה להשתמש בשפה - - -, בואו נקדם את הדבר הזה.

נטע דרורי: כמו שגיא אמר, הפניה שלנו למשרד המשפטים התייחסה גם לשאלה מה הרובד ההסדרתי הנדרש לצורך הדרישה להתקין GPS על משאיות, כאשר העמדה שלנו שלא נדרשת הסמכה מפורשת בחקיקה לצורך הנושא הזה.

נטע דרורי: קיימנו כמה דיונים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, את מדברת בשפה משפטית שאני לא מבינה אותה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תכלס, אני רוצה להבין איפה זה עומד, מה הבעיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את אומרת שאין בעיה, היא אומרת שאין בעיה, למה אין את זה?

נטע דרורי: אני אנסה להגיד בשפה יותר ברורה.

נטע דרורי: העמדה שלנו שלא צריך בכלל לתקן את החוק בשביל לאפשר דרישה מצידנו בתנאים ברישיון עסק.

רם בן ברק: אם שמים במכרז חלק מתנאי המכרז זה שבעל המשאיות יש לו GPS על המשאיות, אז מי שירצה לזכות במכרז, יעשה את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אנחנו נחכה למכרזים זה יהיה בעוד שנים.

רם בן ברק: גבירתי היו"ר, בכל מקרה יש מכרז שהעירייה עושה למול קבלנים.

רם בן ברק: צריכים להכניס בסעיף במכרז שמחייבים GPS ואת מה שצריך על המשאיות.

רם בן ברק: כחלק מהמכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תמרה לב, מה עמדתך עכשיו כשאת שומעת את הדברים האלה?

תמרה לב: אז שוב, אנחנו קודם כל מבקשים לסייע למשרד לקדם את העניין הזה.

תמרה לב: השאלה אם זה צריך להיעשות דרך טיפול חקיקה או דרך רישיון עסק, זאת שאלה, אני לא רוצה להכנס לפרטים משפטיים, אבל ככל שאכן יש פה איזו שהיא פגיעה, אפילו מינימלית, בזכות לפרטיות של מי שנוהג בזה, אנחנו צריכים את ההסדרה שתהיה קצת יותר גבוהה ולכן זה יכול להיות בתקנות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, איפה יש פגיעה בפרטיות של בנאדם שנוהג במשאית זבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסבירי לי.

ע'דיר כמאל מריח: איזה יעוד יש עוד למשאית זבל חוץ מלפנות זבל?

תמרה לב: אני לא אומרת שיש, אני אומרת שככל שיש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז למה את מקשה?

תמרה לב: אני באמת לא מקשה.

תמרה לב: עד עכשיו הדיונים שהיו אצלנו היו לקדם את זה לא בתנאים ברישיון עסק אלא דרך חקיקה.

תמרה לב: אנחנו יכולים לבדוק את זה אם זה תנאים לרישיון עסק.

תמרה לב: זה שאנחנו נגיד כן, זה לא יעזור.

תמרה לב: אם זה לא חוקי אז אחר כך זה ילך ויתעכב בבג"צ וייפסל.

תמרה לב: אין טעם לקדם את זה אם זה לא - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה למה עד עכשיו עוד לא הייתם מסוגלים להגיד אם זה חוקי או לא חוקי ולמה הדבר הזה לא התקדם כשהדבר הזה נאמר פה בדיון בכנסת לפני שנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה הייתם בשנה הזאת?

תמרה לב: אנחנו אמרנו ואנחנו חושבים, ואני מדברת כפי שאתם יודעים בשם הרבה אנשים אז בגלל זה אני קצת זהירה.

תמרה לב: אנחנו חושבים שזה אפשרי וצריך לקדם את זה ואפשר לקדם את זה, ולגבי האופן שבו זה צריך להיעשות, האם זה חייב להיות בתקנות או ברישיון עסק, זה דבר שצריך באמת לסגור את הפינה שלו.

אליהו ברוכי: גבירתי היו"ר אני רוצה לומר משהו.

אליהו ברוכי: אם ההליך החקיקתי הוא יותר גבוה אפשר להחליט ללכת על זה, ומה שבטוח-בטוח.

אליהו ברוכי: ברישיון עסק כל רשות תגיד 'כן עשינו', 'לא עשינו', 'אמרנו', 'לא אמרנו'.

אליהו ברוכי: הליך חקיקתי זה הגבוה יותר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת שבתוך שבועיים נקבל מכם תשובה סופית האם זה צריך להיעשות בדרך של חקיקה או בדרך של שינוי ברישוי עסק כדי שאנחנו נוכל לקדם את הסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה את מחייכת?

תמרה לב: אני מחייכת כי זו שאלה שהיא יותר רחבה מזה ואנחנו מתווכחים עליה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תתווכחו עד השמיים ותגמרו את הסיפור הזה כבר.

תמרה לב: לא היה פה חיוך - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבקשת שהסוגיה הזאת תגיע כבר לכדי פתרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נמשך כבר מספיק זמן וזה בדיוק מסוג הדברים הקטנים שיכולים לעשות שינוי גדול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואני באמת לא מבינה, תכריעו ככה או ככה, צריך לקדם את הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נרשם בסיכום שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא סמט אנחנו חוזרים אליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, ממה שאנחנו מבינים, בסוף סוף אנחנו חוזרים לשיטה במדינת ישראל שכוללת את סוגיית היטל ההטמנה, את הסוגיה של מה עושים עם האשפה, וכמובן נכנס גם כל העניין של מיחזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסופו של דבר, באיך שהדברים מתנהלים היום, כשהיטל ההטמנה הוא יקר ורשויות חלשות מתקשות מאוד לעמוד בהיטל ההטמנה הזה, אנחנו נחזור ונגיע למצבים שבהם משאיות עושות את דרכן עם GPS או בלי GPS, כרגע אין עוד GPS, למקומות, ושורפים את הזבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם אתם שקלתם את הדרך שבה סוגיית היטל ההטמנה, לפחות למשל לעזור לרשויות חלשות או דברים מהסוג הזה?

גיא סמט: זה מתחלק לשניים.

גיא סמט: אחד – היטל ההטמנה בכל מדינות העולם קיים, כלומר, את רוצה לצמצם את ההטמנה ולעודד את המיחזור אז אין דרך אחרת מלבד היטל ההטמנה.

גיא סמט: האם אפשר לעזור לרשויות מקומיות?

גיא סמט: אז אנחנו כן חושבים שאפשר לעזור לרשויות מקומיות.

גיא סמט: ניסינו באמצעות הפרויקטים באשכולות, תמיכות שנתנו כמעט לכל אשכול, 50 מיליון שקל, לעזור לרשויות, בסביבה שווה עזרנו לרשויות המיעוטים, ואני חושב שבהחלט ראוי וכדאי לעזור להן ולהמשיך להרחיב את פרויקט האשכולות ולעזור עוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזכרת את "סביבה שווה".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שלושה חודשים בוועדת הכספים בדיון על הסיפור של פיצוי לרשויות על הנושא של פינוי אשפה הגבוה בזמן הקורונה הוארך התוקף של "סביבה שווה" בעוד שנה וחצי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שם לפי דעתי משהו כמו 100 מיליון שקל, בפרויקט הזה של סביבה שווה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

גיא סמט: יש שם יתרות.

גיא סמט: הפרויקט קצת - - - אבל בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו מפנים את הכספים האלה, כשראינו שרשויות הערביות מתקשות לממן ובעצם לממש את הכסף הזה בשטח, איך אנחנו יכולים אולי להפנות את הכסף הזה, להתאים את "סביבה שווה" לסביבה בלי שריפות פירטיות של אשפה?

גיא סמט: אני חושב שאחת הבעיות, ואנחנו בהחלט חשבנו לנסות להתאים את זה ואני אומר לך מה הייתה המחשבה, אחד הגורמים שאנחנו רואים שנשרף הכי הרבה בשטח, עם זה שהרשויות המקומיות החלשות לא מקיימות מערך איסוף של פסולת גושית.

גיא סמט: כלומר אם יש לך ספה באיזה ישוב, ולצערי זה בדרך כלל של בני מיעוטים, אז באותו ישוב אין משאית מנוף שעוברת כל יום חמישי או פעם ב - - - ואוספת את הפסולת הזו.

גיא סמט: הספה הזאת תישאר שם לנצח עד שהיא תישרף.

גיא סמט: אז אנחנו רוצים להגיע למצב שאותן רשויות כן מחויבות לבצע את השירות הזה, שהוא שירות בסיסי מאוד לתושב, שיש משאית מנוף שאוספת את הגזם, אוספת את הפסולת הגושית, היותר גדולה, ורשויות שלא עושות את זה לא יקבלו את התמיכות, רשויות שכן עושות יקבלו את התמיכה, וכאן גם רצינו לעודד את הפעילות באמצעות האשכולות, חשבנו שנכון להיעזר באשכולות.

גיא סמט: בכל מקרה בכסף שאנחנו עכשיו רוצים לחדש, ביתרות שיש שם, לייעד אותן לטובת האיסוף הזה של סוג הפסולת שהוא הרבה פעמים נשרף.

גיא סמט: נדבך נוסף זה חוק פסולת בניין שהוא גם מייצר בלגן בשטח וגם מייצר שריפות בשטח, אבל ניסיתי לענות לשאלה שנשאלתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ סונדוס סאלח.

סונדוס סאלח: גם אנחנו עושות עבודה, רוב חברי הכנסת - - -, אז קודם נשאל את עצמנו אם אנחנו מוכנות שיהיה לנו GPS ברכב שלנו.

דוברת: ודאי שכן.

דוברת: אין לנו מה להסתיר.

סונדוס סאלח: אני רוצה לדבר על ה, הסדרת הטיפול באשפה כרוכה בעלויות, במודעות ובמחויבות של האדם שעובד שם.

סונדוס סאלח: כן הייתי רוצה לראות כמה נהגים שעובדים ולשמוע את האתגרים שלהם שם.

סונדוס סאלח: הם קבלן משני של עוד קבלן משני של הרשות, וכמה משלמים להם לעשות את העבודה הזאת.

סונדוס סאלח: ועוד משהו, האם הם מודעים לסכנה של לא להסדיר את האשפה במקום המיועד לזה.

סונדוס סאלח: אני בטוחה שאם נגביר את המודעות הסביבתית שלהם, אנחנו נפחית ולו באחוז קטן.

סונדוס סאלח: גם אם זה ב-30%, אנחנו נעשה עוד צעד.

סונדוס סאלח: אז לפני שנדבר על פינוי האשפה במקום הנכון, אנחנו צריכים את הצוות שעובד בפינוי פסולת ואשפה והטיפול בה, שיהיה מודע לסכנה הסביבתית הכרוכה בזה.

סונדוס סאלח: גם לבחון את העלויות, האם הרשויות משלמות כפי שצריך ולמה הם לא עושים את העבודה הזאת.

סונדוס סאלח: יש כמה סיבות.

סונדוס סאלח: כן צריך לאכוף את החוק ולחייב אותו באם זה - - - למשאית, כניסה/יציאה מהמקום, בין אם זה תיעוד מסוים.

סונדוס סאלח: בטוח שאסור לזייף ולהרשות לתעודות המזויפות האלה שיוצאות ונכנסות מהמתקן, צריך לעצור את זה.

סונדוס סאלח: אבל יחד עם זאת, לא הוא הקורבן גם לאי מודעות סביבתית וגם לבעיות שנמצאות ברשויות מבחינת תשלומים.

סונדוס סאלח: אני יודעת לפחות על שלושה מקרים כאלה בחברה הערבית שלצערי שם הבעיה יותר נפוצה ויש גם קשר למרחק של המטמנות מהרשות עצמה, יש גם עלויות דלק ועוד שעות עבודה ולחץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חלק מהעניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין מה לעשות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יודעת שהזבל של גוש דן נוסע עד סוף הנגב.

סונדוס סאלח: אבל זה לא מעוגן ברשויות הערביות בתשלום שנותנים לנותן השירות.

ע'דיר כמאל מריח: מה זה לא מעוגן?

סונדוס סאלח: יש קיצוצים על העבודה שלהם ובין קבלן משנה לעוד קבלן משנה.

ע'דיר כמאל מריח: זה עדיין לא מכשיר ולא נותן את ה - - -

סונדוס סאלח: ברור.

סונדוס סאלח: לא נותן את הלגיטימציה לאף אחד.

סונדוס סאלח: צריך לפנות את הפסולת והאשפה למקום המיועד לזה.

סונדוס סאלח: אסור לתת לזה לקרות.

סונדוס סאלח: יחד עם זאת צריך לבחון את כל ההתנהלות והבירוקרטיה עם הרשויות המקומיות.

סונדוס סאלח: האם הם שותפים לזה או לא, איך הם מאפשרים לתעודות המזויפות האלה לצאת, אז הם שותפים לזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם עוברם על החוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ע'דיר בבקשה.

ע'דיר כמאל מריח: נמצא איתנו ראש פורום ראשי רשויות דרוזיות שהוא ממש סובל והוא בקיא בתופעה.

ע'דיר כמאל מריח: אם יהיה לנו מספיק זמן הוא ישמח לעלות בזום.

ע'דיר כמאל מריח: ג'אבר חמוד, ראש מועצת סאג'ור ויו"ר הפורום.

ע'דיר כמאל מריח: הוא בקיא בנושא וממש סובל ממנו.

ע'דיר כמאל מריח: אז אם יהיה לנו מספיק זמן הוא ישמח לעלות.

ע'דיר כמאל מריח: הוא איתנו בזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא סמט אני רוצה לחזור אליך רגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, מה שדיברנו קודם על "סביבה שווה", זה עדיין לא פותר את הבעיה עצמה של השיטה הזו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכל זאת, אתה מכיר, אתה יודע שהבעיה הספציפית הזאת מיוחדת למקומות מסוימים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם שקלתם מצב שבו אם רשות מקומית ספציפית מתקשה מאוד בנושא הזה, אין דרך אחרת לעודד, להקל, לגרום לזה שהזבל באמת יגיע לאן שהוא צריך להגיע?

גיא סמט: תקחי למשל את פסולת הבניין.

גיא סמט: היטל ההטמנה בה הוא 5 שקלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אני לא רוצה לדבר על פסולת בניין, כי מה שנשרף בסוף זה לא פסולת בניין.

גיא סמט: אני רוצה להסביר שהיטל ההטמנה הוא לא הבעיה, למרות שנורא קל ללכת לשם.

גיא סמט: בפסולת בניין יש היטל הטמנה שהוא 5 שקלים לטון.

גיא סמט: זה זניח, ועדיין יש מלא פסולת בניין ברשויות המיעוטים, אז הבעיה היא לא התשלום של היטל ההטמנה.

גיא סמט: הבעיה היא שהיום הרבה פעמים מי שמקבל את הפסולת זה המוביל והוא המחליט לאן לקחת את הפסולת.

גיא סמט: הרשות המקומית לא מעבירה את הפסולת עד לנקודה האחרונה וזה צריך להפתר באמצעות GPS, באמצעות תחנות מעבר מוסדרות.

גיא סמט: זה לאו דווקא הבעיה של הקצאת הכספים, כלומר הציבור משלם את הכסף, הקבלן שמוביל את הפסולת נושא את הרווח על זה.

גיא סמט: היה לנו מבצע גדול שעשינו וקראנו לו "ייבוש ביצות" שבו תפסנו משאיות מהצפון משליכות בדרום פסולת ביתית בגלל שהם קיבלו כסף שהם לא - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מזהה את החוליה החלשה כקבלני הפינוי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כאותם מי שמוביל את הפסולת?

גיא סמט: חלק מהחוליה החלשה זה אותם קבלני פינוי שמקבלם את הכסף והם צריכים להחליט אם הם הולכים לאתר חוקי ומוסרים את הכסף או שהם מגיעים לקצה.

גיא סמט: הכסף צריך לדלג לתחנה האחרונה, לנקודה האחרונה, והם צריכים לקבל רק את מקטע ההובלה.

גיא סמט: היום זה לא הסמכויות של הגנת הסביבה בחלק מהדברים, אני לא מנחה את הרשויות המקומיות.

גיא סמט: אין לי סמכות.

גיא סמט: זה יותר נמצא במישור של משרד הפנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז נכניס אותם לתמונה גם.

אבינועם ביר: משרד הפנים פה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי ממשרד הפנים?

אבינועם ביר: עו"ד אבינועם ביר מהלשכה המשפטית.

אבינועם ביר: שלום.

אבינועם ביר: קודם כל התייחסנו לזה גם בישיבות הקודמות אצל ח"כ גרמן וגם זה נמצא בדו"ח עצמו.

אבינועם ביר: למעשה ברגע שהרשות מתקשרת עם קבלן, זה משהו שנמצא בסמכות של הרשות עצמה, זה הפררוגטיבה שלה.

אבינועם ביר: ברגע שהיא עושה מכרז תקין, הכל בסדר.

אבינועם ביר: איפה אנחנו נתקלים בזה כמשרד הפנים?

אבינועם ביר: 1.

אבינועם ביר: כשהיא מבקשת התקשרות בפטור ממכרז, 2.

אבינועם ביר: כשמשתמשים במכרזים משותפים, אם זה מכרזי החברה למשק וכלכלה ששם הובהר יותר מפעם אחת שגם נושא ה-GPS וגם נושא מקומות ההטמנה המוסדרים מופיעים במכרז וזה חלק מתנאי המכרז.

אבינועם ביר: כולל אגב פיקוח על קיום תנאי המכרז.

אבינועם ביר: מה שדובר בישיבות הקודמות זה לא לקדם חקיקה בנושא שתחייב את הרשות המקומית להכניס דברים בתוך דיני המכרזים, אבל כן שמרכז השלטון המקומי ומרכז המועצות האזוריות בעצם ייתנו כלים, המלצות לרשויות המקומיות להכניס למכרזים שהן מפרסמות את אותם כלים, אם זה ה-GPS שדיברנו ואם זה הפיקוח על המסלול ועל מקום ההטמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מר ביר, אני רוצה לשאול אותך שני דברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינתך נושא ה-GPS יכול להכנס למכרז?

אבינועם ביר: שוב, במסגרת דיני המכרזים עורך המכרז יכול להכניס את מה שהוא רוצה.

אבינועם ביר: היום במכרזים של החברה למשק וכלכלה נושא ה-GPS מופיע.

אבינועם ביר: נטע ממשרד הגנת הסביבה גם אמרה את זה, שלדעתם כל עוד זה מופיע בתוך תנאי המכרז הם לא רואים עם זה בעיה.

אבינועם ביר: אנחנו לא נתקלנו באיזו שהיא אמירה שזה אסור.

אבינועם ביר: אם משרד המשפטים חושב שאסור לכלול הוראה כזאת במכרזים, אז שיבוא ויגיד לנו את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יצא כבר מכרז לשטח שיש כבר GPS במשאיות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש - - - כזאת?

אבינועם ביר: אני לא יודע אם המשכ"ל, החברה למשק וכלכלה של השלטון המקומי נמצאת פה.

אבינועם ביר: בדיונים קודמים אצל ח"כ הם היו, אבל זה כבר מכרזים שרצים שנים רבות.

אבינועם ביר: יש שם עשרות רשויות, ומופיעה שם גם דרישת GPS וגם שקילות של המשאיות ועוד כהנה וכהנה כלים שאם רשות רוצה לאמץ גם את המכרז עצמו היא יכולה, וגם לקחת את הרעיונות שנמצאים במכרז ולהכניס אותה למכרזים שלה, זה משהו שקיים.

ניר ברטל: המכרזים האלה לא מחייבים את כל הרשויות.

אבינועם ביר: לא, חד משמעית.

אבינועם ביר: הם מכרזי רשות.

אבינועם ביר: הרשות רשאית להשתמש בם ככל ששר הפנים נתן אישור.

אבינועם ביר: בשלוש השנים האחרונות, כשאני מטפל בנושא, כל שנה ניתן אישור של משרד הפנים לכל רשות שחפצה להשתמש במכרז של משכ"ל.

אבינועם ביר: אבל שוב, זה גם מופיע שם וגם הרשות המקומית עצמה יכולה לקחת את אותם כלים שמופיעים שם ולאמץ אותם במכרזים שהיא מוציאה.

אליהו ברוכי: מה שהוא אומר ש - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שזה וולונטרי.

אליהו ברוכי: בדיוק.

אליהו ברוכי: ויש עוד משהו אחד, ברגע שזה יהיה גורמים עברייניים, אז בסוף הרשות או שכן כופה או שלא כופה.

אליהו ברוכי: גם אם היא הכניסה את זה למכרז.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא רק זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלתה גם עוד שא לה מקודם, קודם כל זה מעניין מה שאתה אומר, אבל ממה שאני מבינה בשטח זה לא קורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלתה קודם טענה שהחלק שלכם גם שאתם צריכים לשנות מכרזים, שיש גורמים שנתפסו כבר כמי שמרמה את הרשות המקומית, שמתנהלים נגדם הליכים משפטיים ועדיין הם יכולים להתמודד לעוד מכרזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר אתם לא תובעים לשנות את המכרזים שלא יוכלו להעסיק חברות שכבר נתפסו ברמיה וננקטים נגדם הליכים משפטיים.

אבינועם ביר: אז קודם כל יש הליך נפרד עכשיו שבעצם רלוונטי להעסקת עובדים מול התקשרויות עם מתמודדים, משתתפים בעלי עבר פלילי, אני שם את זה בצד כי זה הליך שהוא רלוונטי גם לכאן אבל לא בהכרח, אלה תקנות המידע הפלילי.

אבינועם ביר: זה הליך שבאמת נעשית עבודה, ומי שמוביל את זה הם משרדי המשפטים והאוצר אבל גם ממשרד הפנים וההיבטים של מכרזים של רשויות מקומיות לוקחים שם מקום מרכזי.

אבינועם ביר: לגבי ההליכים עצמם והתנאים שהרשות תקבע, שוב, הרשות היא רשות עצמאית.

אבינועם ביר: רשות מקומית יכולה ומפעילה את ההתקשרויות שלה בעצמה, היא מוציאה בעצמה את המכרזים.

אבינועם ביר: ככל שלא מבוקש פטור ממכרז, או שזה מכרזים מאוד מסוימים, דוגמת TPP וכאלה, משרד הפנים בעצם משאיר את 99% משיקול הדעת לרשות עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד הפנים לא יכול לנקוט עמדה בכך שרשות מקומית לא צריכה להתקשר עם קבלן שיש נגדו כבר הליכים - - -

אבינועם ביר: לא, אני אומר, כל השאלה של הליכים פליליים של בנאדם בעל עבר פלילי, הנושא הזה עכשיו מטופל במסגרת חוק המידע הפלילי.

אבינועם ביר: החוק החדש אמור להכנס לתוקף בינואר, נעשית עבודה מאוד מקיפה בהובלת משרד המשפטים ומשרד האוצר, כשמשרד הפנים לוקח חלק מאוד מרכזי בעבודה הזאת, לגבי התקנת התקנות של החוק, ובעצם לא רק לגבי פינוי אשפה, אלא כל התקשרות של רשות מקומית עם גורמים בעלי עבר פלילי, לא בהכרח מתחום הגנת הסביבה, אלא מכל תחום רלוונטי לנושא ההתקשרויות.

אליהו ברוכי: אני רוצה לומר עוד משהו.

אליהו ברוכי: כל עוד זה תלוי ברשות המקומית, ברגע שהיא מגלה שהוא לאשם את ה-GPS, היא תתחיל להכנס להליכים משפטיים שאני לא יודע כמה זמן הם יקחו, והרשות תגיד 'אתה יודע מה, בוא נחפף את זה', אבל ברגע שזה יהיה חוק זה יהיה אחרת לגמרי.

אבינועם ביר: לא בהכרח, כי חילוט ערבות למשל זה משהו שנעשה באופן די אוטומטי, זה לא חייב להיות הליכים מאוד מאוד ארוכים.

אבינועם ביר: שוב, הרשות עצמה תבחר איך היא בוחרת לדאוג לאכיפת החוזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתה מבחינתך רואה את הסוגיה של ה-GPS?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר איך אנחנו מגיעים לזה שבכל משאית זבל במדינת ישראל יש GPS שנותן לנו אינדיקציה אם הוא הגיע לאתר ההטמנה או לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אתה מבחינתך רואה את זה?

אבינועם ביר: שוב, אנחנו במסגרת ה דיונים שלנו עם המרכז לשלטון המקומי ומרכז המועצות האזוריות, לא ראינו מקום, הצדקה שבעצם נוציא איזו שהיא הנחייה מחייבת את הרשות לפעול ב- - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא ראיתם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה לא מבין שתושבי מדינת ישראל נושמים זיהום אויר שהוא תוצאה של הדבר הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא ראיתם?

אבינועם ביר: הנקודה היא – ונמצאים פה נציגי מרכז השלטון המקומי ומרכז המועצות האזוריות – האמירה שמשרד הפנים יודע איך הרשות תפקח בצורה יותר טובה על פינוי האשפה שלה, עלתה פה נקודה של ריקון המשאיות, עלתה פה נקודה של שקילת המשאיות, עלתה נקודה של ה-GPS, עלתה נקודה שהוא נוסע במסלול אבל באמצע הדרך הוא עוצר ומפנה, יש המון דרכים "לעבוד" על המערכת.

אבינועם ביר: כל רשות צריכה למצוא את הדרך שטובה לה.

אבינועם ביר: כרגע, מה שאני אומר זה שהמכרזים שעוברים דרכנו, המכרזים של החברה למשק וכלכלה, מופיע שם הסעיף של ה-GPS, ומבחינתנו אנחנו לא הורינו, אפילו לא פעם אחת, לבטל את סעיף ה-GPS.

אבינועם ביר: אם משרד המשפטים חושב אחרת אז שוב, שיפנה אלינו ונדבר על זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קרנית גולדווסר ממרכז השלטון המקומי.

קרנית גולדווסר: שלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נראה כאילו שאף אחד לא ממש לוקח אחריות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר משרד הפנים אומר שזו אחריות של הרשויות המקומיות, הרשויות המקומיות אומרות שזה תפקיד של הקבלנים, ובסוף אנחנו עם תושבים שנושמים את הזיהום הנוראי הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך מבחינת השלטון המקומי אנחנו מקדמים את הנושא הזה שבאמת האחריות הזאת, גם השלטון המקומי איך שהוא הופך להיות עם איזו שהיא יכולת בדיקה יותר אפקטיבית, גם מבחינת המכרזים, גם מבחינת הדרך שבה הקבלנים עובדים בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו ממקסמים את הדבר הזה?

קרנית גולדווסר: אני אגיד כמה דברים, אני אתייחס לכמה דברים שכבר נאמרו.

קרנית גולדווסר: קודם כל לגבי המכרזים של משכ"ל שהוצגו כאן, זה באמת המכרזים שלהם יש את האכיפה הכי טובה והפיקוח הכי נכון על אותו ה- - - בשטחים פתוחים.

קרנית גולדווסר: היום יש בערך כ-60 רשויות שמשתמשות במכרזים האלה, זה וולונטרי.

קרנית גולדווסר: זאת אומרת רשות שרוצה ומעוניינת, משתמשת באותם מכרזים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסבירי לי למה שהם יעדיפו להשתמש בזה, או למה לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתם מציעים להם את המכרזים האלה, למה שרשות לא תיקח ותעבוד לפי המכרז הזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה רק 60?

קרנית גולדווסר: בסוף זו החלטה של כל רשות, ואני חושבת, אני לא יודעת בדיוק להגיד לך מה כל השיקולים אבל אני מניחה שחלקן לא מעוניינות, זה בעבור תקורה מסוימת, כי היא מאוד נמוכה, חלקן לא מעוניינות בתקורה, יש פה ראשי רשויות אז אולי הם יכולים להגיד.

ניר ברטל: מדבר ניר ברטל, ראש מועצת אורנית, אני אשמח להרחיב על השאלה הזאת ולענות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אסיים עם קרנית ונעבור אליך.

קרנית גולדווסר: אז אני אתן להם להגיד למה לא, אבל אני יודעת שיש את האפשרות הזו.

קרנית גולדווסר: שוב פעם, מרכז השלטון המקומי לא מחליט על המכרזים לכל רשות ורשות, אנחנו בהחלט מציעים אותם ומציעים את הכלים בהחלט לעשות את אותם כלי אכיפה שייעשו במכרזים שלהם.

קרנית גולדווסר: אני רוצה גם להתייחס רגע ל"סביבה שווה" ולשאר הפעילויות שהרשויות עושות.

קרנית גולדווסר: "סביבה שווה" זה בניגוד לדברים אחרים או ל - - -זה בעצם כסף שניתן, הרשאות שניתנו לרשויות לשימוש בעבור נושאים מאוד ספציפיים.

קרנית גולדווסר: יכול להיות שאחד הפתרונות שצריך לעשות, בקרן לשמירת ניקיון יש תקציבים לטיפול בפסולת ובמפגעים, זה לייצר איזה שהוא מנגנון והליך לסיוע לרשויות לטפול בשטחים הפתוחים או לטיפול בפסולות שלהם ולא דרך מנגנון קולות קוראים.

קרנית גולדווסר: כי הקולות קוראים מהווים בעיה, בעיקר בעיה ברשויות קשות שמתקשות לגשת לקולות קוראים מכל מיני שיקולים, חלקם זה אפילו אנשים ויכולות אישיות של הרשות, כי אין להם אנשים מספיק אנשים שידעו - - - את הקולות קוראים ולפעמים זה גם מצ'ינג, שאין להם את המצ'ינג הזה בעבור הדברים האלה, ואז אותם סיפורים ששמענו כאן של אין כסף ואין יכולת להשתמש במשאית שלוקחת את אותה פסולת גושית, אולי זה יכול להפתר ולסייע, ובכך כמובן גם למנוע את השריפות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא סמט, אתה רוצה להגיב על זה?

גיא סמט: אנחנו לא אוהבים את השיטה של קולות קוראים ובפעם האחרונה שיכלנו תיקנו את החוק כדי לא לאפשר באמצעות קולות קוראים, אני חושב שזה תהליך יותר נכון לתקצב, כמו שעושה משרד החינוך או משרדים אחרים.

גיא סמט: זו הצעת חוק שצריך להעביר כדי לתקן את חוק שמירת הנקיון ולהקנות לנו מנגנון של תקצוב ולא של תמיכות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה הצעת החוק הזאת עומדת?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי מקדם את הצעת החוק הזאת?

גיא סמט: זה משהו שאנחנו, צריך לקיים פה דיון פנימי בתוך המשרד ביחד עם השרה.

גיא סמט: זה עלה פה עכשיו בדיון ואני עקרונית חושב שזה נכון.

גיא סמט: ואז אפשר יהיה לקדם את הדבר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש מועצה מקומית אורנית בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחריך אנחנו נשמע את ראש מועצת סאג'ור.

ניר ברטל: צהריים טובים.

ניר ברטל: אני רוצה רגע לברך אותך על הדיון החשוב הזה.

ניר ברטל: אני - - - במהלך הדיון, בדיון הראשון שהיה במאי 2018 בוועדת הפנים, אני זוכר שהייתי ראש הרשות היחיד ואולי היה איתי עוד איזה חבר מועצה מכפר סבא והיום אני רואה שיש פה הרבה ראשי רשויות וראשי ערים שאני מצד אחד שמח שהם הצטרפו כי זה מראה כמה הנושא חשוב, אבל אני גם מצטער שהתושבים שלהם חווים את אותה תופעה ונכנסו למעגל העשן.

ניר ברטל: אני אהיה קצר כי יש הרבה מה לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להעלות עוד ראשי רשויות באמת כדי לשמוע גם מהם את הזוויות שלהם, אז בקצרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

ניר ברטל: אני אהיה קצר.

ניר ברטל: אני מסכים עם הניתוח שלך שבסיס הבעיה הוא היטל ההטמנה שאם אני זוכר נכון חוקק ב-2007 ומאז המחירים עולים.

ניר ברטל: זה האינסנטיב, זה התמריץ הכלכלי שמייצר את כל התופעה, והקרן לנקיון חייבת להיות שותפה בפתרון הבעיה שהיא יצרה.

ניר ברטל: יש שם הרבה כסף ומשם יכול להגיע הכסף לתקנים, הסברה, אכיפה, כל מה שצריך.

ניר ברטל: אני חושב שזה אחד המשאבים שעומדים לרשותנו לפתור את הבעיה בטווח הקצר.

ניר ברטל: היו הרבה דיונים, ואני רואה שגם הרבה אנשים כבר מתמצאים בפתרונות.

ניר ברטל: אני חושב שאפשר לערוך שנה של דיונים מה אפשר לעשות, אבל צריך לבחור את ה-10, 15 כלים הכי משפיעים, הכי חשובים בטווח הקצר ולעבור וליישם אותם.

ניר ברטל: לשאול למה זה לא קורה בדיוק כמו שנעשה עכשיו, ולא דיון אחד יכול להכיל את הכל.

ניר ברטל: יש דיון על אכיפה, על חקיקה, על מכרזים, על מוקדי דיווח, על טיפול בזמן אמת, על קנסות.

ניר ברטל: יש הרבה דברים וראוי על כל נושא ונושא להקדיש דיון בפני עצמו.

ניר ברטל: נושא אחרון – אני ושי רוזנצווייג שנמצא בדיון, שנינו היחידים מהשומרון.

ניר ברטל: עיקר הדיון שדיברתם מתייחס למדינת ישראל, מערבית לקו הירוק, אבל העשן לא עוצר בקו הירוק ולפעמים גם שריפות ממדינת ישראל מגיעות לשומרון ולא פחות גם הפוך.

ניר ברטל: נמצא איתנו בני אלבז שמכיר טוב מאוד את התופעה והיום בעצם יהודה ושומרון הופכים להיות החצר האחורית של מדינת ישראל כי יותר זול וגם יש פחות אכיפה ביהודה ושומרון, ויותר קל לקחת פסולת ממדינת ישראל להעביר אותה לשומרון ולשרוף אותה שם.

ניר ברטל: אני רוצה להראות מאחוריי תמונה אחת, ופה אני מסיים.

ניר ברטל: מבצע שערך המינהל האזרחי השבוע, הביא לתפיסה של משאית פסולת של הרשות הפלשתינאית, לקח להם בערך שנה להגיע לזה.

ניר ברטל: אני מקווה שזו תהיה סנונית ראשונה ובמועצת אורנית כל המשאיות שמפנות פסולת עם GPS.

ניר ברטל: תודה וכל הכבוד על הדיון החשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עכשיו ג'בר חמוד, ראש מועצת סאג'ור ואחר כך משה דוידוביץ, ראש מועצה מקומית מטה אשר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה.

ג'בר חמוד: שלום לכולם.

ג'בר חמוד: אני מברך על הדיון החשוב הזה.

ג'בר חמוד: אני ראש רשות ותיק, קדנציה שלישית.

ג'בר חמוד: אני הצלחתי בהרבה מאוד תחומים, תחום איכות הסביבה הוא תחום שנכשלתי בו, ולא בגלל שלא עשיתי מספיק ותיכף אתייחס.

ג'בר חמוד: אני אתמצת.

ג'בר חמוד: הדיון הזה חשוב מאוד, הוא רק מזכיר לי את חוק קמיניץ, כי יש כשלון אחד גדול בנושא של המתאם במדינת ישראל והרחבת המתאם בישובים הדרוזים, במקום לבוא ולבחון איפה הבעיה בחקיקה ובמענה הולכים ישר לאכיפה.

ג'בר חמוד: אני לא אומר שלא צריך אכיפה, ואני תיכף אתייחס.

ג'בר חמוד: אני בזמנו, וזה לא נכון שאף ראש רשות לא התייחס.

ג'בר חמוד: אני פוגש כל שר לאיכות הסביבה, ואני מציג לו גם את החלופות.

ג'בר חמוד: יש גם בעיה במדינה בנושא של החוק.

ג'בר חמוד: אני כאזרח, מדינת ישראל מצטיינת בהרבה מאוד תחומים ואני גאה על כך, בתחום איכות הסביבה המדינה נכשלה ואנחנו נכשלנו כולנו.

ג'בר חמוד: אף אחד לא בא ולא שם את האצבע על ה"למה".

ג'בר חמוד: אם אני אגע במגזר הדרוזי כדוגמה, אני כישוב, היום אין לכל ישוב של 6,000 תושבים ללכת ולקנות משאית של איסוף פסולת גושית או איסוף פסולת גזם, המשאית עולה 900,000 שקל.

ג'בר חמוד: תחזוקת נהג ועלות מעביד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת אבל אנחנו לא שומעים אותך כבר כמה דקות.

אליהו ברוכי: אני רוצה לומר תודה רבה.

אליהו ברוכי: אני יוצא מהדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

ג'בר חמוד: צריך לזכור שרוב הרשויות במגזר הדרוזי, ואני מדבר עכשיו בשם הרשויות הדרוזיות, אנחנו מבוססים על מענקי איזון.

ג'בר חמוד: כדי לקבל משרה לנהג משאית אני מחכה שנה למשרד הפנים שיאשר לי, וגם אחרי שמשרד הפנים יאשר לי, אני צריך לחפש מהיכן להביא את עלות המעביד.

ג'בר חמוד: אותו משרד הפנים שדיבר, אני מחכה לאישור חוק עזר שהועבר למשרד הפנים כבר חצי שנה, ואני מחכה רק שיאשרו לי את החוק.

ג'בר חמוד: דיברו על האשכולות.

ג'בר חמוד: גבירתי, בעיית איכות הסביבה היא לא בעיה ישובית, היא בעיה של המדינה ובעיה אזורית.

ג'בר חמוד: אני יכול כראש רשות להיות מצטיין באפס שריפות אצלי, ובנחף לידי שורפים כל יום בוקר, ערב וצהריים.

ג'בר חמוד: אז זה פוגע בכולנו.

ג'בר חמוד: האשכולות נכשלו.

ג'בר חמוד: וכל עוד שהאשכולות לא יקחו אחריות אזורית, עם הפיקוח, עם המשאית.

ג'בר חמוד: למה אני כישוב של 6,000 תושבים להביא משאית ונהג בשביל לפנות טון גזם בשבוע?

ג'בר חמוד: הפתרון צריך להיות אזורי.

ג'בר חמוד: אני אשמח מאוד לפגוש אותך, זה נושא מאוד חשוב.

ג'בר חמוד: אני הכנתי חומר כולל מ-2014 שהצגתי את זה לשר איכות הסביבה עמיר פרץ בזמנו, ויש לי חלופות ופתרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שוב יש תקלה בסאונד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח להיפגש וקצת עצוב שמ-2014 עד עכשיו לא השתנה כלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נדבר בנסיבות אחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה דוידוביץ', ראש המועצה האזורית מטה אשר בבקשה.

ג'בר חמוד: - - - באזור אחר.

ג'בר חמוד: הבעיה היא גם אכיפה כלפי התושבים, אבל לפני שאני מתחיל באכיפה לתושבים אני צריך לתת להם את המענה הבסיסי, לאסוף את פסולת הגזם, את הספה ששמו ליד הבית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהדברים האלה צריכים להיות מופנים באמת, כל הסיפור של האשכולות, אתה באמת מעלה פה סוגיה שישוב קטן לא יכול להתמודד עם האתגרים האלה שהם באמת מחייבים עבודה משותפת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת אבל יש לנו עוד זמן מועט ואני חייבת לתת לאחרים לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משה דוידוביץ' בבקשה.

משה דוידוביץ: מועצה אזורית מטה אשר חולשת כמעט על כל הגליל, מגבול הצפון עד חיפה.

משה דוידוביץ: מועצה אזורית שמפנה בכוחות עצמה את הפסולת שלה וממחזרת כמעט 30% מהפסולת.

משה דוידוביץ: וכמי שרואה את עצמו מועצה ירוקה מתקדמת במדינת ישראל אני שומע את הדיון החשוב הזה, אבל אני חושב שהוא מאבד את ה-focal point שלו.

משה דוידוביץ: דיברו כאן על עשרות סוגיות בעירובים שונים.

משה דוידוביץ: אני חושב שהדיון הזה צריך להתמצות סביב שלוש סוגיות מרכזיות.

משה דוידוביץ: האחת, דיברת עליה, ח"כ מיקי חיימוביץ, והיא הסוגיה של יכולת הרשויות לטפל בנושא הפסולת שלהם.

משה דוידוביץ: אני מועצה אזורית חזקה שמפנה את כל הפסולת שלה לאתרים מוסדרים, אם זה פסולת אורגנית או גושית, כשמסביבי, בלי לנקוב בשמות ושמעתי את חברי הטוב ראש מועצת סאג'ור, שהטיח האשמות באשכולות.

משה דוידוביץ: אני חושב שהפתרון דווקא מצוי באשכולות כי רשויות קטנות - - -

ג'בר חמוד: סליחה, אני חייב להגיב.

ג'בר חמוד: גבירתי, אני כבר שלוש שנים מתחנן להכנס לאשכול - - -

משה דוידוביץ: תן לי בבקשה.

משה דוידוביץ: אני חושב שהפתרון מצוי באשכולות לרשויות הקטנות ואני אסביר.

משה דוידוביץ: תראו, דיברתם ארוכות על נושא ה-GPS.

משה דוידוביץ: המוח האנושי לא מפסיק להמציא פטנטים, יעשו GPS למשאיות, הם ימצאו אלטרנטיבות להכנס לתוך אתרים, לשלם לזה שנמצא בשער ולצאת ריקים ולזרוק את האשפה שלהם באתרי הפסולת.

משה דוידוביץ: המועצה האזורית מטה אשר מוקפת באתרי פסולת מחוץ לתחום השיפוט שלה, כשתושביה סובלים יום-יום מזיהום שכזה.

משה דוידוביץ: הפתרון כן מצוי באשכולות.

משה דוידוביץ: הפתרון כן מצוי באכיפה והפתרון כן מצוי באתרי קצה.

משה דוידוביץ: לא יכול להיות שהיום, בשנת 2020, רשויות בגליל, במרכז ובדרום משלמות תשלום לפתרון של אשפה.

משה דוידוביץ: - - - פינוי אשפה פאושלי.

משה דוידוביץ: - -- וסוכמים את סך הפינוי של האשפה שלו בתעריף קבוע.

משה דוידוביץ: אם ממוצע פינוי האשפה היום בגליל הוא בין 120-150 ₪ לטון פינוי אשפה, לא יכול להיות שברשויות קטנות עלות האשפה היא כ-40-50 ₪ לטון.

משה דוידוביץ: זה פשוט לא נתפס הדבר הזה.

משה דוידוביץ: לכן אני חושב שצריך למקד את הפתרון בשלושה פרמטרים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחד זה יכולת הרשות לטפל בפסולת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דבר שני הוא היטל ההטמנה עצמו?

משה דוידוביץ: דבר שני זה נושא פתרון הקצה שדיברת עליו.

משה דוידוביץ: אתרי שריפה וכולי, שלא מקודמים ואין פתרונות והיום הפתרונות המהותיים הם לשנע אשפה לדרום וזה עולה המון כסף וצריך למצוא במיידי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, אנחנו חייבים להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה הדבר השלישי?

משה דוידוביץ: הדבר השלישי זה חינוך חינוך וחינוך.

משה דוידוביץ: אם אנחנו לא נפעל לחינוך לאיכות סביבה ולא נקנה ערכים של איכות סביבה לתלמידים, להורים, לסובבים אותנו, אז ימשיכו לזרוק אשפה בכל אתר ואתר.

משה דוידוביץ: והסוגיה הזאת חייבת להיות מטופלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מסכימה איתך מאוד בסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נלך לאמיר כוכבי ראש עירית הוד השרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאת סוגיית יהודה ושומרון אנחנו צריכים, גם אז לא נוהל דיון בוועדה הקודמת, אחת המסקנות הייתה שצריך לעשות על זה דיון בנפרד, אז אולי נעשה דיון בנפרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמיר כוכבי אנחנו איתך, אם אתה יכול בקצרה - - -

22811: גבירתי היו"ר, אני ביקשתי לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה, אנחנו ננסה להגיע אליך אבל ממש אין לנו זמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמיר כוכבי היינו איתך.

אמיר כוכבי: אני אגיד בקצרה ובלי לחזור על דברים שנאמרו קודם, אני חושב שהדיון הזה שהוא מאוד חשוב, מראה כמה הבעיה הזאת היא בעיה כלל ארצית שחוצה מגזרים, חוצה מעמדות סוציו-אקונומיים, חוצה חוזקה של רשויות, היא בעצם מהווה איזו שהיא בעיה שהמדינה צריכה לטפל בה באופן מקיף.

אמיר כוכבי: אני חושב שעלו כאן הרבה חסמים בין משרדי הממשלה השונים, והעובדה שאין איזה גוף אחד שמתכלל שיש לו סמכויות כדי להניע מהלכים חוצי ארגונים, כדי לטפל בבעיה הזאת.

אמיר כוכבי: אני כן אציע אולי שתוקם איזו מן מינהלת שכזאת, שיהיו לה סמכויות גם בתחום האכיפה של כל עבירות התכנון והבניה, זה לגמרי משהו שיכול להיות חלק מהדבר הזה, יש גופים כאלה שיודעים לעשות את זה.

אמיר כוכבי: אני כן חושב שבהרבה מאוד מקרים, וראינו את זה כאן בדיון, מדובר בעבריינות לשמה שהיא גם ממוסדת וגם חזרתית ולכן הגופים שצריכים לטפל בה הם הגופים שיש להם הסמכות והכלים לאכיפה, ולחקירה לפני כן, שזה המשטרה.

אמיר כוכבי: אני חושב שבאמצעים טכנולוגיים נכונים ועם מיפוי מקדים של נקודות שהן נקודות חזרתיות, אפשר באמצעים טכנולוגיים כמו מצלמות LPR ודברים אחרים להביא לזה שמי שבסוף בקצה עושה את העבירה ייתפס, והוא כבר יהיה הקו שיוביל לגוף ששלח אותו לבצע את העבירה, והדברים האלה צריכים לבוא עם קנסות מאוד משמעותיים בצידם.

אמיר כוכבי: דיברו פה על 200 עד 8,000 שקלים, אלה לא קנסות רציניים.

אמיר כוכבי: ברגע שהעבריין מבין שזה הקנס אז על כל כמה משאיות שהוא שופך פעם ב- הוא מקבל איזה שהוא קנס כזה מצחיק, הדבר הזה לא רלוונטי ולא יכול להביא לצמצום הבעיה ולכן אני חושב שגם בהיבט של הקנסות, יש אפיקים של קנסות מינהליים, קנסות משמעותיים יותר, חשוב וצריך לקדם את זה גם בכיוון הזה.

אמיר כוכבי: אני אוסיף עוד נקודה אחת.

אמיר כוכבי: אנחנו נמצאים באזור מרובה גבולות מוניציפליים, העשן לא רואה את הגבולות הללו, אבל אנחנו כן רואים וכן יודעים שכשראשי רשויות יודעים לדבר בינם לבין עצמם, אם המדינה תבוא ותדע לתת גם את התקצוב הנדרש, יכול להיות שנצליח לצמצם חלק מהבעיות.

אמיר כוכבי: מה אני רוצה להגיד?

אמיר כוכבי: ששטחים שאין בהם ריבונות, למשל אזור נחל קנה שחוצה את ג'לג'וליה, חוצה את מועצה אזורית דרום השרון, חוצה את הוד השרון, חוצה עוד רשויות, בהרבה מאוד שטחים שלו הוא אזור נטול ריבונות לחלוטין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': No men's land מה שנקר.

אמיר כוכבי: ברגע שאין תפיסה של השטח, אין חזקה של הרשות המקומית, אין נוכחות, אין פיתוח של תוואי השטח, ופה אני מדבר על נחל, זה יכול להיות אטרקציה של משרד התיירות, זה יכול להיות הקרן לשטחים פתוחים, יכולים להיות הרבה מאוד גופים ממשלתיים שיכול להיות להם האינטרס לסייע גם בתכנון וגם בתקצוב של תפיסת השטחים האלה, וכך לצמצם בפועל את האזורים שבהם אותם עבריינים זורקים את הפסולת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמיר כוכבי תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא סמט עוד איתנו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גיא, אני אבקש ממך אם אתה יכול לסכם לנו, כי אנחנו צריכים לסכם את הדיון הזה, אם אתה יכול לתת לנו עדכון מבחינת המשרד להגנת הסביבה איפה אתם עומדים כרגע בכל הסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה התהליכים שקורים עכשיו במשרד?

גיא סמט: לגבי האשכולות, אנחנו מנסים לתמוך באשכולות, יש קול קורא שאנחנו רוצים לחזק את האשכולות, להוסיף עוד רשויות פנימה לתוך האשכולות.

גיא סמט: גם אם יתנו שירותים או לא, אנחנו רוצים לחזק את זה.

גיא סמט: יש את "סביבה שווה" שבה אנחנו רוצים לטפל בנושא האיסוף של הפסולת הגושית בישובים עצמם ואנחנו רוצים לתמוך.

גיא סמט: אני חושב שמה שצריך להיות לגבי הרשויות זה להכריח אותן ולא לתת להן רשות, את ניהול המכרז, יש את הצעת חוק פסולת בניין שאנחנו מקדמים אותה שהיא חלק גדול מהפסולת גם - - -- ואלון זס"ק דיבר על הפסולת החקלאית שגם בה אנחנו רוצים לקדם תקנות של חוק אויר נקי, כדי לטפל בזרם הזה גם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה לגבי מדיניות המשרד לגבי פתרונות הקצה, איפה אנחנו עומדים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה בדיון?

גיא סמט: השרה ביקשה לבחון את מדיניות מתקני הקצה, כשלגבי מתקני השבת האנרגיה שאנחנו חושבים שיש להם היתכנות, היא ביקשה גם לעשות בדיקה בנושא הזה.

גיא סמט: ויש לנו תב"עות שניסינו לקדם בשנים האחרונות, יש מכרז בשומרוני הטוב על מתקן שכזה, הדברים מונחים אצל השרה והיא ביקשה לבחון את ההיתכנות שלהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך גיא סמט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברות הכנסת, דברי סיכום.

ע'דיר כמאל מריח: אם נסכם נבין שאנחנו עדיין כמדינה מפגרים בכל מה שקשור לאיכות סביבה ומוטלת על כתפינו אחריות כבירה, אנחנו צריכים לפקח ולעקוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לגמרי.

סונדוס סאלח: האחריות כל כך גדולה וקודם צריך להגביר את המודעות סביב הסכנות הסביבתיות ואחרי זה נעשה את העבודה המוטלת עלינו כרשויות וכמקבלי החלטות וגם רשויות מקומיות, ואחרי זה נבחן את הביצוע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואו נצא בקמפיין שלושתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראו איזה יופי, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאנחנו יכולות פה לצאת בקול ברור.

סונדוס סאלח: גם כנשים וגם כ- - - סביבתיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלינו פה על משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נסכם את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מודה לכל מי שלקח חלק בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה התרשמה במהלך הדיון שמשרדי הממשלה והגופים השונים זורקים את הכדור לטיפול בנושא מאחד לשני ולא משתפים פעולה למציאת פתרונות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תקיים דיון המשך לדיון זה ובו תתמקד בהליכי החקיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ננסה לבדוק מה אנחנו יכולים לקדם בנושא החקיקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כנסת סוף סוף, אפשר להתקדם בנושא הזה ומה שצריך לחוקק, צריך לחוקק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כל החקיקה שנדרשת- - - הוועדה מבקשת מהמשרד להגנת הסביבה - - -

22811: גבירתי היו"ר - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת יהיו לנו עוד דיונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהליכי החקיקה נדרשים להסדרת סוגיית מניעת שריפות הפסולת הפירטית והקטנת אחוזי ההטמנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה מבקשת מהמשרד להגנת הסביבה - - -

22811: - - -לא הייתה לי הזדמנות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נמשיך את הדיון בהזדמנות אחרת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אפשר בבקשה לסגור את המיקרופונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה מבקשת מהמשרד להגנת הסביבה לבחון אפשרות לקדם הצעת חוק ממשלתית לתיקון חוק הנקיון כך שניתן יהיה להקצות כספים מקרן הנקיון לרשויות מקומיות, לאו דווקא בדרך של קולות קוראים ולעדכן את הוועדה בעמדתם בנושא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת מהמשרד להגנת הסביבה וממשרד המשפטים להעביר לידה תוך שבועיים תשובה על ההליך החוקי הרצוי מבחינתם כדי לקבוע את חובת התקנת מתקני ה-GPS על משאיות המפנות זבל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנו שכבר יש את זה, כלומר זה אפשרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תקיים דיון מקיף בהשתתפות המשרד להגנת הסביבה בכל סוגיית הטיפול בפסולת והמחזור בישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה קוראת לשלטון המקומי להגביר את האכיפה על קבלני פינוי פסולת עד למציאת פתרון כולל וזאת באמצעות הכנסת סעיף חובת התקנת GPS למשאיות שמובילות אשפה במכרזים שמוציאות הרשויות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה תקיים דיון ייעודי נפרד על סוגיית שריפת הפסולת הפירטית בשטחי יהודה ושומרון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו עוד הרבה עבודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.