ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 25, 2020-07-05 10:30

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשכץ היה שר התחבורה?

אייל בצר: שר התחבורה, ברור.

אייל בצר: ב-2014, יכול להיות בגלל 'צוק איתן', בגלל האיום, אני לא יודע מה, באוקטובר 2014 התקבלה החלטת ממשלה 2050 שהטילה על משרד התחבורה לקדם תכנון באזור רמת דוד, וההחלטה הזאת בעצם יצרה פה מהלך של מצעד איוולת שמתקיים עד היום.

אייל בצר: אני לא אכנס לכל הפרטים, אבל מיד אחרי ההחלטה הזאת ראש הממשלה ושר התחבורה דאז הכריזו בקול גדול שיקום פה שדה תעופה, כבר קראו לו גליל והכול, עד שאנחנו הזהרנו אותם ואמרנו להם: רבותיי, ממתי מקימים שדה תעופה בלי הצגת חלופות?

אייל בצר: על כל מחלף, על כל הרחבה עושים חלופות ואז הם התעשתו ובאמת הקימו את הוועדה שבראשה עומדת אילנה שפרן והתחילו את החלופות לכאורה.

אייל בצר: אני לא אכנס לכל התהליך הזה, אבל היה פה כיוון חד משמעי לכיוון רמת דוד, היו 21 חלופות, ירדו לשש, ירדו לשתיים וב-2017 הודיעו לנו תוך שבוע ימים בלי לדחות שמתוך השתיים, בין נבטים לרמת דוד הולכים על רמת דוד.

אייל בצר: אנחנו הצלחנו לשכנע בצורה מקצועית את המועצה הארצית לתכנון ובנייה לא לקבל החלטה רק על רמת דוד.

אייל בצר: רצינו בכלל לבטל את רמת דוד, אבל הצלחנו להפוך את ההחלטה והכיוון היה לכיוון נבטים.

אייל בצר: ראה ראש הוועדה, אביגדור יצחקי, שרוב הוועדה נוטה לנבטים אז הוא הלך על פשרה, ומאז, מ-2017, לפני שלוש שנים, מתקיימות שתי תוכניות, במיליוני שקלים, על נבטים ועל רמת דוד.

אייל בצר: נכון שלכאורה מתקיימות שתי תוכניות, אבל אנחנו יודעים מתוך חברים שלנו בוועדת העורכים, יושב פה נציג אחד שלהם, ואחד סגן ראש עיריית באר שבע, שהכיוון ממשיך להיות לכיוון רמת דוד.

אייל בצר: מה שהכי חורה לנו שמכל 21 החלופות האלה, ודרשנו, לא העלו את חלופת חיפה.

אייל בצר: חיפה, תדעו לכם שב-2006 התקדם בראשות מצנע שדה עם מסלול לתוך הים, ומשום מה, אנחנו לא יודעים עד היום, יש פה נציג רת"א, אנחנו עשינו דוח משלים מחברה בינלאומית שמראה שבחיפה אפשר להקים שדה תעופה בינלאומי עם שינויים כאלה ואחרים.

אייל בצר: אם אתם שואלים אותי מה אנחנו דורשים, אחרי שתראו את המצגת, אנחנו מבקשים מוועדת איכות הסביבה שני דברים.

אייל בצר: קודם כל להבין את האסון האקולוגי שהולך לקרות פה באזור, זה מבחינת תפקידכם.

אייל בצר: דבר שני אנחנו אומרים שבכל הזדמנות שתהיה לכם להתנגד להקמת שדה תעופה בעמק יזרעאל, שהוא לא רק עמק שלנו, הוא עמק של כל תושבי המדינה, הוא נכס צאן ברזל לכל תושבי המדינה.

אייל בצר: לא סתם חברנו עם הדרום, עם עיריית באר שבע ובנותיה ודימונה, ועם המרכז ובנותיו, שמבינים שנתב"ג הולך ומתפוצץ, מעל 23 מיליון נוסעים בשנה.

אייל בצר: התכנון פה בעמק יזרעאל, זה התגלה בדיון מ-2017, על 20 מיליון נוסעים בשנה ועכשיו מדברים על הכפלה של זה אפילו, על 40 מיליון נוסעים בשנה.

אייל בצר: רק 20 מיליון בשנה זה קטסטרופה, לכן אנחנו מבינים שיש פה איחוד אינטרסים, בין הדרום שתומך בנבטים, ובין המרכז שמבין שבנבטים זה יכול להיות תוך שנתיים ובעמק יזרעאל זה לא יהיה אף פעם, או אחרי בג"צים ומלחמות אולי עוד 20 שנה.

אייל בצר: יש פה נושא של השקעות.

אייל בצר: בבדיקת כלכלית הוכח שההשקעות פה לעומת נבטים זה 18 מיליארד שקל ביתר בנוסף לתפעול השוטף שזה עוד איזה 14 מיליארד שקל ל-20 השנה הבאות.

אייל בצר: יש פה אבסורד על אבסורד על אבסורד.

אייל בצר: האבסורד הכי גדול שכל תושבי המדינה לא רוצים בעמק יזרעאל, הדרום, המרכז וכמובן תושבי העמק, וחלקם אומרים אוקיי, אני אומר שלא כולם לא רוצים בצפון, אומרים אוקיי, אם בצפון אז למה לא בחיפה?

אייל בצר: הבקשה שלנו מכם, חברי הוועדה הנכבדים, שתי בקשות הייתי מבקש, אחת, לדרוש שתיבדק חלופת חיפה, ולא לשמוע לחוות דעת חד צדדיות, שתהיה בדיקה יסודית.

אייל בצר: שתיים, אנחנו דורשים שיהיה סקר בריאות.

אייל בצר: רבותיי, לא יכול להיות שמקימים שדה תעופה שמעולם המדינה לא הקימה אותו, היא ירשה את השדות מהבריטים, ולא עושים סקר בריאות.

אייל בצר: על מחצבות עושים סקר בריאות.

אייל בצר: כשבאנו וביקשנו סקר בריאות, מה אמרו לנו?

אייל בצר: יש סקר איכות הסביבה, סקר הגנת הסביבה ויש שם פרק בריאות.

אייל בצר: זה לא, אנחנו רוצים סקר בריאות, ההשפעה על הרעש, על זיהום האוויר, על הנזקים, על כל מה שישפיע פה על כל העמק.

אייל בצר: אז אם אני מתמצת מה הציפיות שלי מהוועדה הזאת, אחת, לדרוש להחזיר את חלופת חיפה לבדיקה, דבר שני, לדרוש לקבל החלטה, אפילו היום הייתי מבקש, אם יש לכם קוורום, לדרוש סקר השפעה על הבריאות על תושבי עמק יזרעאל וסביבותיה.

אייל בצר: תודה רבה.

אייל בצר: אבי, בבקשה.

אבי סמוביץ: טוב.

אבי סמוביץ: לאה ביקשה שאני אקפיד על לוחות קצרים, אז מצגת קצרה, זריזה ואנחנו רוצים לצאת לשטח לשתי נקודות כדי להראות לכם את הדברים בעיניים.

אבי סמוביץ: יושבת ראש הוועדה תחליט אם נשארים פה לשיחה או יוצאים לשטח, אנחנו מעדיפים לצאת לשטח לראות את הדברים בעיניים.

אבי סמוביץ: אני מדבר פה בשם המועצה, אבל למעשה יש עוד רשויות ששותפות.

אבי סמוביץ: כמו שראיתם פה, מגידו, טבעון, רמת ישי, כמובן מועצה אזורית עמק יזרעאל שותפים, חברי העמותה היקרים שעושים עבודת קודש, וממש כל הכבוד להם.

אבי סמוביץ: יש לנו מִנהלת משותפת עם הדרום, באר שבע, דימונה, ערד, ירוחם ועוד ועוד ועוד, אנחנו נפגשים פעם בשבוע לשיחת עבודה, זה מודל מדהים שאפשר לאמץ אותו אולי גם בכנסת.

אבי סמוביץ: תחשבו, דרום, צפון, פעם בשבוע נפגשים, מדברים על הכול וגם על שדות תעופה במדינת ישראל.

אבי סמוביץ: קודם כל עמק יזרעאל הוא כבר 4,000 שנה על המפה, בני ישראל הסתובבו פה, שבטים הסתובבו פה, הוא היה ציר מרכזי במעבר מצפון לדרום, ממזרח למערב, רצו מאוד להיות פה בגלל העמק הפורה, עמק פורה ומדהים לחקלאות.

אבי סמוביץ: ב-100 השנה האחרונות אנשי העמק משקמים אותו, היו פה המון המון ביצות ויהושע חנקין יחד עם קק"ל קנו פה את מרבית אדמות העמק והתחילו לשקם אותו, קמה מרחביה, נהלל, תל עדשים, בית לחם ויישוב אחרי יישוב אחרי יישוב, ככה שיקמו את העמק ב-100 השנה האחרונות והוא רק הולך ומתפתח.

אבי סמוביץ: מי שתכנן את מרבית היישובים פה זה ריכרד קאופמן, האדריכל הנודע.

אבי סמוביץ: שדות תעופה במדינת ישראל, אתם מכירים את זה לא פחות טוב ממני, רק קצת לעשות סדר.

אבי סמוביץ: 25 שנה מדברים על משלים נתב"ג, כל מיני חלופות, נבטים, מגידו, חיפה וכו' וכו', השנה אמורה להיות הכרעה, השנה או בשנה הבאה, אבל 25 שנה מדברים על שדה תעופה משלים במדינת ישראל.

אבי סמוביץ: מה קורה פה בשנה האחרונה או בשנים האחרונות?

אבי סמוביץ: אתם מכירים את שדה דב שנסגר, הוקם רמון, מדברים על הרצליה, לסגור אותו, את נתב"ג מגדילים, מדברים על כן חיפה, לא חיפה, חדרה גם מצטרפים לעמותה שלנו וגם שם הם מקימים קואליציה, מדברים על מחניים, התחילו לחשוב על אי בים.

אבי סמוביץ: מה קורה פה?

אבי סמוביץ: איך מדינת ישראל מתכננת את עצמה?

אבי סמוביץ: סרט קצר שימחיש לכם (סרטון).

אבי סמוביץ: מה באמת הבעיה?

אבי סמוביץ: ככה אנחנו לומדים מוועדת העורכים בשנתיים האחרונות, מדינת ישראל מתכננת שדה ל-2050, סדר גודל של 80-75 מיליון נוסעים בשנה.

אבי סמוביץ: נתב"ג מתוכנן ל-40 מיליון, פחות או יותר, רמת אביב נניח ויהיה 20 מיליון, איפה יהיו עוד 20 מיליון?

אבי סמוביץ: כשהייתי בדיון עבודה במשרד האוצר ושאלתי אמרו יגיעו ה-40 אחרינו, הם ייתנו את הפתרונות.

אבי סמוביץ: זה פשוט אבסורד שמשרד אוצר חושב ככה.

אבי סמוביץ: אחר כך ברצינות יותר הוא אומר לי: טוב, אז רמת דוד יהיה 40 מיליון, מה הבעיה?

אבי סמוביץ: פשוט כואב לראות איך מתכננים תשתיות לאומיות במדינת ישראל.

אבי סמוביץ: עמק יזרעאל, כל היישובים שאייל ציין קודם, תראו מה קורה ברמת דוד, באמצע העמק, כל כך הרבה יישובים, כל כך הרבה תושבים, נתב"ג 2.

אבי סמוביץ: תראו מה קורה בדרום, בנבטים, צמאים, פשוט צמאים לשדה תעופה.

אבי סמוביץ: השמים שם הם הגבול, אפשר להתרחב ולהתרחב ולהתרחב.

אבי סמוביץ: תראו מה קורה בעמק, פשוט הוא נופל על היישובים, תראו מה קורה בנבטים, השדה האזרחי המתוכנן הוא בתוך בסיס נבטים, לא צריך לצאת מחוץ לגדר, הוא פשוט בתוך הבסיס, אמור להיות, ככה תוכנן הבסיס.

אייל בצר: הוא קיים.

אבי סמוביץ: תראו בעמק יזרעאל, אנחנו נראה את זה עוד מעט בשטח, אבל תראו את המרחקים בין השדה לבין היישובים, עשרות מטרים בודדים.

אבי סמוביץ: תחשבו, עשרות מטרים שעובר לך מטוס מעל הראש.

אבי סמוביץ: תראו את היקפי הפעילות בשנה, נתב"ג 2, כל שלוש-ארבע דקות המראה, נחיתה, המראה, נחיתה, אלה סדרי הגודל.

אבי סמוביץ: ותוסיפו לזה גם שדה צבאי שהולך להיות שם, גם שדה אזרחי וגם צבאי.

אבי סמוביץ: הצבאי בערך 4,000 תנועות בשנה.

אבי סמוביץ: אין ספק ששדה משנה את הדנ"א של המקום.

אבי סמוביץ: כל ההיסטוריה שראיתם, 4,000 שנה, 100 שנות התיישבות, כבר לא יהיו פה, יהיה פה איירפורט סיטי 2, יהיו פה הרבה האנגרים, הרבה בתי מלון, הרבה כנסים, הרבה אולמי כנסים.

אבי סמוביץ: תראו מה קורה היום בעמק, המון בעלי חיים בסכנת הכחדה, גם צמחים, אגם כפר ברוך שהולך ומתפתח כהחולה 2, שמורת בלפוריה, כל זה ייעלם.

אבי סמוביץ: אי אפשר לקיים שדה תעופה באווירה כזאת.

אבי סמוביץ: מה המשמעויות?

אבי סמוביץ: יש המון משמעויות על העמק, גם בהיבט הביטחוני.

אבי סמוביץ: אנחנו פה נערכים לחירום, בשני התרחישים זה רעידת אדמה וטילים מהצפון.

אבי סמוביץ: אלה שני התרחישים שאנחנו נערכים אליהם, אז פה הולך להיות שדה אזרחי שכל הזמן יקבל טילים מהצפון.

אבי סמוביץ: בטיחות, הפן הכלכלי שאייל דיבר עליו ועוד ועוד ועוד.

אבי סמוביץ: הדבר היחיד שאנחנו צריכים מכם, וזה במנדט שלכם, העזרה שלכם לשמור על בריאות וסביבה של התושבים כאן בעמק.

אבי סמוביץ: תראו מה קורה היום סביב נתב"ג.

אבי סמוביץ: אתם מכירים את זה, בג"צים, ילדים שסובלים.

אבי סמוביץ: יצא לי לדבר שם עם משפחות ואימהות, פשוט לא ישנים בלילות.

אבי סמוביץ: זה אמיתי אמיתי.

אבי סמוביץ: זה פה, שעה נסיעה מכאן, לכו תפגשו אנשים, מה עושה להם היום שדה התעופה.

אבי סמוביץ: מחקרים בעולם מראים שהיום שדה תעופה פוגע קשות בבריאות.

אבי סמוביץ: בצד ימין זה דוח העמותה הבינלאומית שעוסקת בנושא שדות תעופה בעולם, גם היא הוציאה דוח.

אבי סמוביץ: קחו, אנחנו יכולים להדפיס לכם, יש לכם גם על השולחנות כל מיני דפי מידע, תדפיסו את זה, תקראו ותלמדו מה קורה בעולם, איך משפיע שדה תעופה על אזרחים.

אבי סמוביץ: גם בארץ מספר פרופסורים התחילו לעסוק בנושא, גם פה מהעמק, גם מהאוניברסיטאות, אחד מהם אנחנו נפגוש במהלך הסיור ותשמעו.

אבי סמוביץ: כמובן פקקים.

אבי סמוביץ: כבר היום קשה מאוד להסתובב בעמק, מקצה לקצה לוקח שעה, שעה וחצי, שלושת רבעי שעה.

אבי סמוביץ: תחשבו עכשיו, תוסיפו לזה 20 מיליון נוסעים מה זה עושה לפקקים, זה איילון 2.

אבי סמוביץ: שלא לדבר על זיהום אוויר, גם של המטוסים וגם של המכוניות.

אבי סמוביץ: מה אנחנו מבקשים מכם?

אבי סמוביץ: אחת, סקר השפעה על הבריאות, סקר אמיתי כמו שנדרש על ידי בג"צ בשדה בריר, אנחנו נשמח שיהיה פה סקר השפעה על הבריאות.

אבי סמוביץ: אנחנו מאוד מאוד ממליצים, לאור מה שקורה פה בשנים האחרונות ומה שקורה בחדרה ובמחניים ובחיפה ובהרצליה, לעשות רגע סטופ ושמדינת ישראל תתכנן את שדות התעופה ל-100 השנים הבאות.

אבי סמוביץ: לא כל יום בונים שדה תעופה.

אבי סמוביץ: הדבר הנוסף שאנחנו מבקשים, שיהיה תכנון הוגן גם לנבטים וגם לרמת דוד.

אבי סמוביץ: אנחנו יושבים בוועדת העורכים, אנחנו מכבדים את כל מי שנמצא שם, יש שם אנשי מקצוע מהמעלה הראשונה ובסוף בסוף אנחנו חשים את זה בכל פגישה שאנחנו מגיעים, מתכננים את רמת דוד בצורה מעולה וכאילו מתכננים את נבטים, לא מתכננים את נבטים, בואו נשים את זה על השולחן.

אבי סמוביץ: זהו, תודה רבה לכם.

אבי סמוביץ: יושבת ראש הוועדה, תחליטי מה עושים, יש פה אוטובוס מחכה לסיור, אנחנו שלכם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל אני חושבת שלא סתם הסיור הראשון של ועדת הפנים והגנת הסביבה הוא באזור הזה כי באמת מהתחושה שלי האזור הזה מרכז אליו הרבה מאוד סוגיות, גם סביבתיות וגם תכנוניות, שעל הוועדה לתת דעתה עליהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מכירה את סוגיית שדה התעופה, זאת לא הפעם הראשונה שאני מבקרת בעמק, נפגשתי גם עם הפעילים ועם האנשים שבאמת מנהלים כאן מאבק אזרחי ראוי לציון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח דווקא לנצל את ההזדמנות שאנחנו יושבים כאן לשמוע קצת את אנשי התכנון, קצת להבין מכם איפה אתם עומדים ואת ההיגיון שעומד מאחורי ההחלטה הזו דווקא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

אילנה שפרן: אנחנו צריכים לצאת מתוך כמה נקודות מוצא.

אילנה שפרן: כיום יש שמים פתוחים במדינת ישראל.

אילנה שפרן: זו החלטה של הממשלה, אנחנו לא החלטנו בעצמנו שזה המצב, זו ההחלטה וכל עוד יש שמים פתוחים אנחנו נמצאים במצב שבו באמת יש – כל מה שנאמר פה אני מסכימה, בנתב"ג יש מצוקה מטורפת.

אילנה שפרן: הגענו בשנת 2019, אין לנו קורונה, כמעט ל-25 מיליון נוסעים, המשמעויות הן משמעויות שאי אפשר להכיל עוד.

אילנה שפרן: אנחנו מנסים עכשיו, באמצעות איזה שהוא שינוי של נתב"ג תוך השארת המעטפת הסביבתית לאפשר עוד טיסות שיגיעו עד 40, אבל בלי לפגוע, זאת אומרת לנסות לפגוע כמה שפחות בתושבים, אבל אין ספק, וכולנו מבינים, אני חושבת שזו גם נקודת מוצא, שצריך עוד שדה תעופה במדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן, אני חושבת שעל זה אין ויכוח.

אילנה שפרן: כן, אני רק רציתי שניישר קו.

אילנה שפרן: כשאנחנו קיבלנו את החלטת הממשלה גם אנחנו, כמו ראש המועצה, אמרנו שחייבים לבדוק את זה, זה לא חד משמעי מישהו מחליט פתאום שדווקא שם כי שניים הסכימו ולכן במשך שנה באמת לקחנו ועשינו בדיקה של טובי המומחים שבדקה 21 אתרים ובדקה את כל השיקולים, השיקולים התעופתיים, כי כמובן צריך מרחב אווירי, השיקולים הקרקעיים כי לא בכל מקום נכנס שדה תעופה ובדקו את השיקולים הכלכליים ואת השיקולים של איפה בכלל יש נחיצות, כי כמו שאנחנו יודעים, אם אנחנו שמים שדה ברמון אז יש לנו פיל לבן.

אילנה שפרן: אנחנו בדקנו את כל השיקולים במקרו, הגענו אחרי עבודה באמת מאוד מאומצת שכל שבוע בערך הייתה ועדה ובדקנו ועשינו טבלאות והכול מוסדר והכול אפילו נבחן במסגרת בג"צ ובג"צ אפילו קבע שאין פה טענות לדוח.

אילנה שפרן: בדקנו ומצאנו שהאתרים היחידיים הם בשדה התעופה הקיים ברמת דוד, שדה התעופה הקיים בנבטים, שבאמת, שוב, כל מה שנאמר פה הוא נכון, יש תועלת הרבה יותר גדולה ברמת דוד, זה יותר קרוב למרכזי אוכלוסייה, זה יותר קרוב לביקושים, מכל הבחינות רמת דוד יותר טוב, אבל מבחינה סביבתית הוא הרבה יותר גרוע, ובדיוק ההופכי של זה בנבטים.

אילנה שפרן: אבל בכל זאת באמת אחרי ששמעתי גם ראשי מועצות, אני זוכרת שהם באו אליי, וגם שמענו את הדרום אמרנו שנשאיר גם את נבטים, למרות שבאמת היו לו הרבה הרבה חסרונות, חוץ מהצד הסביבתי שאולי הוא יותר טוב, נשאיר אותו והמועצה אפילו אמרה שצריכים לעשות תכנון לשניהם.

אילנה שפרן: גם במקרים אחרים, קחי למשל את הנמלים, נמל חיפה ונמל אשדוד, בהתחלה עוד חשבו מי כן, מי לא, עשינו שתי תוכניות לשני הנמלים והממשלה היא זאת שבסוף קובעת מה צריך לעשות.

אילנה שפרן: פה זה אותו דבר.

אילנה שפרן: אנחנו עושים תוכניות מפורטות, גם לרמת דוד, גם לנבטים, שניהם נמצאים באותו מצב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין פער בין מצב התוכניות?

אילנה שפרן: יש פער בין התסקיר, אני חושבת, בינתיים בשניהם צריך לעשות תסקיר, הממצאים של התסקיר יגיעו למועצה הארצית לתכנון ובנייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איזה תסקיר?

אילנה שפרן: תסקיר השפעה על הסביבה, שבין היתר כולל כמובן התייחסות לזיהום אוויר, התייחסות לרעש, התייחסות לתחבורה, לכל האלמנטים האלה, ואת החלופות של מנח המסלולים, הממשלה תחליט את מי היא רוצה לקדם ראשון, אבל אנחנו רוצים להביא שתי תוכניות.

אילנה שפרן: אם היום היה לנו תוכניות במגרה היינו יכולים להיות כבר במצב שבו נתב"ג לא בקטסטרופה, זאת אומרת אנחנו צריכים תוכניות מגרה בכל מקרה ולכן אנחנו מקדמים שתי תוכניות, גם את רמת דוד וגם את נבטים.

רם בן ברק: אם אני הבנתי נכון, הטיעון שלכם שרמת דוד עדיף בגלל שהוא קרוב למרכזי אוכלוסייה, נכון?

אילנה שפרן: כן.

רם בן ברק: זאת אומרת אותה שעה נסיעה שיש מתל אביב לנבטים, או אותה שעה וחצי שיש מחיפה לנבטים, זה בעצם, אם הבנתי נכון, זה הדבר היחידי ש - - -

אילנה שפרן: אבל שוב, אני חושבת שזה כבר לא – מה שהדוח מצא זה מה שתיארתי עכשיו, בסופו של דבר המועצה הארצית אמרה למרות שהדוח אמר שנבטים נחות מכל הבחינות התעופתיות אנחנו רוצים שדה גם וגם.

רם בן ברק: לא, הוא לא אמר שהוא נחות מבחינה תעופתית, אמר שהוא נחות מבחינת מרכז לריכוזי אוכלוסייה.

אילנה שפרן: לא, מכל הבחינות, חוץ מהבחינה הסביבתית הוא נחות מכל הבחינות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינת מה שהוא יעשה לנגב, איך את יכולה להגיד שהוא נחות?

אילנה שפרן: מהבחינה של מה שהוא יעשה לנגב הוא גם יעשה ל – יש גם תועלות מאוד גדולות של שדה תעופה ולכלכלה שצומחת מסביב לשדה תעופה, אבל זה נכון בכל מקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אבל הנגב צריך אותו יותר מאשר הצפון.

קריאה: זה לא נבדק.

אילנה שפרן: זה בהחלט נבדק.

קריאה: זה לא נבדק.

קריאה: אילנה, זה לא נכון לצלם תמונת מצב - - -

אייל בצר: רבותיי, עם כל הכבוד, אנחנו מארחים פה את ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, את אילנה שפרן אפשר להזמין לירושלים לדיון ארוך ומעמיק, אנחנו רוצים לנצל את הזמן שבאנו לעמק לראות את העמק, לכן אני חושב שאי אפשר להאריך את הזמן על דיונים שיכולים להיות בירושלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

אייל בצר: עם כל הכבוד.

אייל בצר: אנחנו לא נכנסים פה לדיוני עומק, יש לנו מספיק במות וגם את האורחים.

אייל בצר: אנחנו רוצים היום לחשוף לוועדה את העמק, זה הרעיון, בסדר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

אייל בצר: אז קצר.

אייל בצר: בסוף מה שיקרה לא נגיע לסיור.

אייל בצר: הם באו, הם קמו מוקדם בבוקר להגיע לעמק יזרעאל, דיונים כאלה אפשר תחת מזגן גם בירושלים.

אייל בצר: תודה.

עפר בן אליעזר: מילה אחת.

עפר בן אליעזר: קודם כל תודה רבה לוועדה שהגיעה לפה, בעיניי זה לא מובן מאליו, זה בהחלט מחמם את הלב.

עפר בן אליעזר: הדבר השני, אני רוצה להזכיר לכולם שנכנס פקטור וזה, אני מבקש מהוועדה, שזה שדה התעופה בחיפה שהוא מאוד רלוונטי לאותה אוכלוסייה שנמצאת בצפון ואת השאר נראה בשטח.

עפר בן אליעזר: זה פקטור שלא דיברו עליו עד עכשיו.

איציק חולבסקי: רק משפט.

איציק חולבסקי: אני גם מברך את הוועדה, את מיקי חיימוביץ' ואת רם בן ברק.

אייל בצר: רגע, יש פה עוד חברי ועדה, לא רק אותם.

אייל בצר: אם כבר אז את כולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, חברי כנסת, אנחנו החברים היחידים.

איציק חולבסקי: את חברי כנסת בירכתי.

איציק חולבסקי: אני רק רוצה להגיד לאילנה הערה חשובה, לא יכול להיות שמתכננים שדה ל-50 או 100 שנה ומציירים תמונת מצב של האוכלוסייה עכשיו.

איציק חולבסקי: זה אבסורד להגיד שריכוזי האוכלוסייה הם כאן, בעוד 50 שנה או 30 או 20 תהיה רכבת מהירה שייסעו בחצי שעה לנגב.

איציק חולבסקי: זה אבסורד לדבר ככה וצריך לפתח את הנגב.

איציק חולבסקי: עוד מילה אחת אחרונה, לצערי כשאת אומרת אולי סביבתית הנגב עדיף, האולי סביבתית מראה על מגמה ברורה מאוד ואני מצטער שהיא קיימת, המגמה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק רוצה לומר את עמדתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעשה עוד דיון, כמובן מן הסתם בוועדה וניכנס יותר לעומק, אבל אני חושבת שהערך של עמק יזרעאל הוא ערך היסטורי, מורשתי, של מדינת ישראל ויש פה פגיעה במשהו שאנחנו כולנו גדלנו עליו ואין לו תחליף.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שכשמתכננים חייבים גם לחשוב על הדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין עוד עמק יזרעאל במדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדרום שלנו, הנגב, דומה, את יודעת, אפשר למצוא את המקום הנכון ואני חושבת שנבטים כנראה הוא המקום הנכון ואני חושבת שזה מסוג הדברים שכשמתכננים גם צריך להתייחס אליהם.

רם בן ברק: אבל הפיל שבחדר זה משרד הביטחון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון, נכון מאוד.

אייל בצר: עם כל הכבוד, אנחנו יודעים מה היתרונות של ועדת איכות הסביבה, את יכולה לקבל החלטה ובסמכותך לדרוש סקר בריאותי, הם מתחמקים ממנו.

אייל בצר: את יכולה לדרוש בדיקה של שדה תעופה בחיפה.

אייל בצר: ראש עיריית חיפה, בניגוד לקודמה, מעוניינת בשדה תעופה בחיפה.

אייל בצר: אם הוועדה תקדם את שני הדברים האלה עזרת מאוד להרחיק את האיום מעמק יזרעאל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדברים צריכים להיעשות - --

אייל בצר: לא, לא פה, לא החלטה פה, החלטה מסודרת בירושלים.

אייל בצר: אילנה קרובה מאוד לירושלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור, הנושא של תסקיר בריאות, אני בדרך גם מצאתי - - -

אייל בצר: לא תסקיר, סקר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה תסקיר בריאות.

אייל בצר: לא, זה סקר, זה בדיוק העניין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר, אני חושבת שכל פרויקט צריך להיות עם סקר בריאות, שזאת אחת הבעיות במדינת ישראל, שאין את החובה הזאת, אבל ברור שצריך להיות סקר מהסוג הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם תסקיר או סקר, לא נתווכח על העברית, נכון?

אייל בצר: לא, זה לא עניין של עברית, זה עניין של מוצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי, אני אברר.

אייל בצר: סקר זה משהו הרבה יותר גדול מתסקיר, זה בדיוק ההבדל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב, אז אני אשמח ללמוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הנושא של חיפה, עד כמה שאני מבינה, היכולת לבנות בחיפה שדה בינלאומי מהסוג הזה לא קיימת בגלל הכרמל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש שם בעיה תכנונית של - - -

אייל בצר: אבל גם זה לא נכון.

אייל בצר: יש לנו חוות דעת שניתן.

קריאה: את צודקת, זה נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שאני יודעת.

אייל בצר: אז אני מבקש לבדוק את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שאני יודעת מהעיר חיפה שאני קצת ככה מעורבת שם בעיר הזאת.

גיל דייגי: אני רוצה להגיד כמה דברים, שתי דקות.

גיל דייגי: דיבר על זה אייל ודיברו על כל האיוולת התכנונית, סביבתית, כלכלית.

גיל דייגי: זה ברור, לא צריך להראות לכם פה את כל מה שהציגו ואת התמונות מאחוריי, זה ברור.

גיל דייגי: יש גוף אחד, חבר הכנסת רם בן ברק דיבר עליו, גוף אחד במדינת ישראל שזה לא נוח לו, הוא נקרא חיל אוויר, מערכת הביטחון, לא נוח להם.

גיל דייגי: אני יודע, יש לנו את המידע, שכל הבעיות שיש לחיל האוויר אפשר לפתור בסכום כסף שהוא כאין וכאפס ביחס לסכומים שיעלה להקים את השדה פה בעמק יזרעאל וכאין וכאפס ביחס למה שמדינת ישראל תרוויח מלהקים את השדה בדרום.

גיל דייגי: עכשיו אני רוצה להגיד לך, שלא בדקתם את העלויות - - -

אילנה שפרן: בדקנו.

גיל דייגי: שנייה, לא הפרעתי לך כשדיברת.

אילנה שפרן: אתה לא יכול להגיד דברים לא נכונים, יש דוח שלם שמראה את הבדיקות הכלכליות.

גיל דייגי: בדוח שלכם, שיש לי הרבה מה להגיד עליו, אין התייחסות לעניין הכסף.

גיל דייגי: במסמכים שקיבלנו אחרי עתירה לחופש המידע מבית המשפט על סיכומי דיונים שלך כתוב שם שהתבחין שנקרא עלות הקמה לא ייכלל בעבודת הבדיקה.

גיל דייגי: יש לנו את המסמך הזה, מבית משפט קיבלנו אותו.

גיל דייגי: אז את לא יכולה להגיד שזה נבדק.

גיל דייגי: גם לא בדקתם כמה זה תורם, לא בדקתם בכסף הזה שום דבר.

גיל דייגי: חיל האוויר, ואני אומר את זה בתור אחד שהיה בחיל האוויר שנים רבות, יודע לעשות משימות מאוד מאוד מורכבות, חלק אפשר לדבר עליהן, חלק לא, משימה אחת כולנו מכירים, כשחתמנו על הסכם שלום עם ירדן אחד הסעיפים היה שאפשר יהיה לתת למטוסים ירדניים לטוס מעל מדינת ישראל.

גיל דייגי: לחיל האוויר זה לא היה נוח, אבל ראש הממשלה דאז אמר שזהו האסטרטגיה, זה האינטרס הלאומי ותמצאו פתרון, אז חיל האוויר מצא פתרון.

גיל דייגי: אני לא זוכר בכל שנותיי בחיל האוויר, עד לפני שנתיים שהייתי שם, שהיה פעם אחת שאיזה שהוא מטוס איים על מישהו מתושבי תל אביב, על יישובים בירושלים או על איזה שהוא מקום אסטרטגי בדרך מהחוף לכיוון ירדן.

גיל דייגי: משפט אחרון.

גיל דייגי: כולנו פה, ובאו לפה אנשים מאוד מכובדים, השקיעו את זמנם בגלל סיבה אחת, שיש פה את הזנב שמכשכש בכלב.

גיל דייגי: אני חושב שהגיע הזמן שנגיד למערכת הביטחון די, זה לא השיקול היחידי, זה לא השיקול הכי חשוב בטוח, יש עוד שיקולים, אחד זה מורשת, אחד זה איכות סביבה, אחד זה כלכלה ועוד ועוד ועוד.

גיל דייגי: הגיע הזמן לעשות סוף לברדק הזה ולעשות סדר.

גיל דייגי: תודה.

רם בן ברק: זה שגם בעמדה כזאת תומכים רוב - - - אחרי הפרישה שלהם.

אייל בצר: אנחנו נצא לשטח?

אייל בצר: (בסיור)

אייל בצר: זה מושב כפר ברוך והמאגר הוא משמאל.

אייל בצר: יש שם פס כחול, זה אגם כפר ברוך, אנחנו עכשיו בשלהי הקיץ, אבל בחורף הכול פה ירוק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו בתחילת הקיץ.

אייל בצר: תחילת הקיץ.

אייל בצר: פה את רואה את כל העצים, פה מצד שמאל, פה למטה, זה המגדלים, זה בסיס רמת דוד.

אייל בצר: את רואה שם מגדל גדול, מגדל רחוק?

אייל בצר: זה כפר יהושע.

אייל בצר: לידו יש את בסיס רמת דוד, קיבוץ גבת, נהלל, כל היישובים שעוטפים את רמת דוד.

גיל דייגי: ראש המועצה כבר הראה לך בגדול את הדברים.

גיל דייגי: יש את השביל הלבן שהולך מהקיבוץ פה לכיוון כפר ברוך, מאיזה שהוא שלב הוא נעלם בתוך המטעים לכיווננו.

גיל דייגי: שם המסלול אמור לחצות את השביל, לרוץ ימינה, מאחורי הצלם יש את המאגר, דרך המאגר והלאה מימין למגדל של כפר יהושע עד למרכז מזון של נהלל.

גיל דייגי: שלושה קילומטרים כמעט של אספלט שהולכים לעבור פה בכל השדות.

גיל דייגי: את המאגר הזה, כמו עוד 56, יצטרכו לסגור כי אי אפשר שדה תעופה וציפורים במקביל ומים זה מה שמביא.

גיל דייגי: דיבר ראש המועצה על בתים, אז השדה שאנחנו רואים פה עד הזיתים זאת הרחבה שכבר מאושרת, אנחנו עומדים במגרש חניה של אחד מהבתים.

גיל דייגי: יגמרו לבנות שם את הבתים ויתחילו לבנות כאן.

גיל דייגי: אלה בתים שיהיו במרחק של בערך 300 מטר, משהו כזה, מהמסלול.

גיל דייגי: הנה את רואה כאן מטוס שנוחת, זה מטוס שבמסלול הרחוק יותר, המסלול השני שיבנו, הקרוב יותר, הוא 1.200 קילומטר או 1.400 קילומטר, תלוי לפי איזה תוכנית, קרוב אלינו.

גיל דייגי: בדיוק באמצע המאגר הזה, אלה מרחקים מאוד מאוד קצרים מאיפה שהיישובים נמצאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה המאגר הזה?

גיל דייגי: כן, המאגר הזה שנמצא בין איפה שאנחנו נמצאים עכשיו לבין בסיס רמת דוד.

גיל דייגי: אל תשלי את עצמך, הרעש הזה של מטוס קרב שנוחת הוא שקט מאוד, הנה המטוס השני נוחת, מטוס נוסעים שנוחת הוא אחר לגמרי, הוא עושה הרבה יותר רעש והוא גם הרבה הרבה הרבה יותר קרוב והתכיפות היא בערך כל שתיים-שלוש דקות, תלוי באיזה שעות, באיזה ימים, וכמובן מיותר לציין שהשדה מתוכנן ל-24/7, חוץ מיום כיפור כל ימות השנה מהתחלה ועד הסוף.

אייל בצר: וגם עוצר לילה, תלוי בשר התחבורה.

גיל דייגי: כרגע אין עוצר לילה לפי התוכניות, יכול להיות - - -

אייל בצר: גם אם יש זה תלוי בשר התחבורה.

גיל דייגי: נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעבר למסלול ומעבר להמראות ולנחיתות מה מבחינת מבנים, אם אנחנו מסתכלים מהזווית הזאת, מבחינת ההאנגרים, הרי צריך גם דלק, צריך את כל הדברים האלה, איפה זה הולך להיות?

גיל דייגי: נכון, בינינו לבין כפר ברוך, איפה שהיה המטוס, פחות או יותר איפה שהשביל הלבן, יבנו מגרש חניה מאוד גדול.

גיל דייגי: כל הטרמינל יהיה שם, מבנה, אם אינני טועה, של ארבע קומות, מאוד גדול, ענק.

אייל בצר: בלב העמק.

גיל דייגי: פשוט חוצה פה את כל השדות שאת תראי.

גיל דייגי: יהיה שם מבנה מאוד גדול, גדרות כמובן.

יעקב יופה: רק תיקון קטן, זה לא איפה שאתה מצביע, זה איפה שהבסיס הקיים היום.

יעקב יופה: את רואה את הבסיס הקיים?

יעקב יופה: השטח הזה מתפנה על ידי הצבא ובעצם שדה התעופה עצמו יכיל את עצמו במצב הקיים.

גיל דייגי: אני רק אתקן תיקון קטן, שדה התעופה היום הוא 5,000 דונם, מה שהם מתכננים הוא כמעט 15, בין 14,000 ל-15,000 דונם שטח, כולל כבישי הגישה, כל מה שיש בתוך תחום הגדר של נתב"ג 2 הזה.

גיל דייגי: אז להגיד שזה בתוך הגדר של רמת דוד, בוא נדייק בפרטים.

עפר בן אליעזר: כרגע אנחנו נמצאים בצד של המסלולים.

עפר בן אליעזר: כשאנחנו נגיע אחרי זה מכיוון פסל אלכסנדר זייד, בתקווה שנגיע לשם, אז נראה שהמסלולים עולים בדיוק מעל היישובים, שזה כפר יהושע ורמת ישי, ואני לא מדבר על היישובים שזה בא מהם וזה נוחת, אני מדבר על מסלול ההמראה, בטווחים של אפס, בטווחים של 500 מטר ו-700 מטר שנוכל לראות את זה.

עפר בן אליעזר: גם את זה צריך לזכור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה המרחק היום של המושבים, בני עטרות, רינתיה, כל המושבים שמסביב לנתב"ג, מה המרחק שלהם?

אילנה שפרן: מאוד מאוד קרוב.

אילנה שפרן: אותו דבר.

אילנה שפרן: המטוס חולף מעליהם בגובה של 150 מטר.

יעקב יופה: המשרד שלי 250 מטר מציר מסלול, בתור עונש שמו אותי ככה, אז זה מה שיש היום בנתב"ג, 250 מטר מציר מסלול, אני עובד שם, זה המשרד שלי.

קריאה: זה עדיין לא אומר שזה מה שצריך להיות.

קריאה: זה רק שדה שבנוי מ-1938.

יעקב יופה: חברת הכנסת שאלה, אני רק עונה.

קריאה: רק תדייק בדברים.

יעקב יופה: ויש יותר קרובים ממני, אגב, אני לא הכי קרוב.

עפר בן אליעזר: מה שאומר פה, לשאלתך, זה שגם רינתיה וגם אור יהודה וכל היישובים האלה, הם מאוד מאוד קרובים לשדה וזה לא טוב ורוצים לחזור על אותה טעות עוד פעם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה, אני רק רציתי לקבל את היחס.

אייל בצר: מה שרצינו להראות לך פה, את הקרבה של הבתים אל השדה והדרישה שלנו סקר השפעה על הבריאות.

אייל בצר: זה דבר שהוא בסיסי והוא מחויב המציאות, סקר השפעה על בריאות התושבים.

אייל בצר: דבר שהוא אלמנטרי והוא חשוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה על פי התכנון אמורים להיות המכלים של הדלקים?

אילנה שפרן: התכנון נמצא בתהליך היום ותסקיר השפעה על הסביבה ילווה אותו ויבדוק את המשמעויות ואיפה נכון יהיה לשים והחלופות של איפה יהיה הדלק ואיפה יהיה הטרמינל והחניות וכל זה יובא, לאור המלצות התסקיר, לבחינה במועצה הארצית.

אילנה שפרן: היום אנחנו עוד לא יודעים את פרטי הפרטים, אנחנו יודעים שצריך מסלולים, אנחנו יודעים את כל הפרטים שצריך, אנחנו בודקים כל מיני חלופות, גם חלופות למנח מסלולים, גם חלופות למנח כל הדברים הנלווים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בכל מקרה השטח הכללי זה 15,000 דונם בהערכה?

אילנה שפרן: השטח הכללי, עד כמה שאני זוכרת זה 12,000.

יעקב יופה: אם אתם רוצים לשמוע נתונים תגידו, אם לא, אז אני לא אדבר.

יעקב יופה: השטח הכללי כולל - - -

אילנה שפרן: רק אני אגיד, יעקב מנתיבי ישראל, שהם המנהלה שבונה את השדה.

יעקב יופה: היות שאמרתי שמה שאת רואה היום במשולש הירוק הזה, הוא בעצם מתפנה מתוך השדה האזרחי, הוא עובר למה שנקרא, יש מסלול 33, הוא מדלק מערבית אליו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר עדיין בשטחי העמק?

יעקב יופה: בשטח השדה הצבאי ויש, אני עוד לא יודע בדיוק להגיד כמה, יהיו שטחים שיצטרכו לחרוג אליהם, בהחלט כן, כמו בשדה האזרחי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה בעצם להקים שדה אחד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי בעצם בונים פה שתי שדות.

יעקב יופה: אתה חייב לעשות הפרדה בין השדה הצבאי לאזרחי.

יעקב יופה: זה שדה דואלי, אבל אין חיים בצוותא.

יעקב יופה: זה אחד הדברים שאנחנו צריכים לעשות הפרדה.

יעקב יופה: אבל אם דיברנו על השטחים אז השטח של השדה הצבאי, עוד פעם, לא לתפוס אותי במילה, אבל זה יהיה כ-7,000 דונם, לעומת השדה האזרחי שיהיה 8,000 דונם.

יעקב יופה: זה ה-15 שמדובר עליהם.

קריאה: כשהיום זה 5,600.

אילנה שפרן: ושוב צריך להסביר שזה מודולרי, לפעמים ליד שדה אנחנו נרצה עוד דברים שיכולים לשרת את כל מי שמסביב ואפשר גם לא, תלוי בתכנון.

אילנה שפרן: אם מדברים על מלונות, הם יכולים להיות פה ויכולים לא להיות פה.

אילנה שפרן: אם מדברים על תעסוקה ותעשייה תומכת שדה תעופה, היא יכולה להיות פה והיא יכולה להיות במקום אחר, אין איזה הכרח לשים אותה דווקא במקום הזה.

אילנה שפרן: לכן ההנחיה התכנונית שנתתי - - -

קריאה: אבל זה די הגיוני שהיא תהיה קרובה.

אילנה שפרן: לא, לא בהכרח.

אילנה שפרן: אני חושבת גם שיש מרלו"גים בכל מיני אזורים שיכולים לקבל את האוכל למטוסים.

אילנה שפרן: אבל ההנחיה שאני נתתי זה לראות מה התכנון הכי גדול ומה החלקים המודולריים שאפשר להוציא, שלא בהכרח בלעדיהם לא יהיה שדה תעופה ואז אפשר לבחור, אם לשים את זה פה לפי הרצון של התושבים, של הרשויות המקומיות כי, שוב, אנחנו אמרנו, יש גם דברים טובים בשדה תעופה ויש גם כלכלה שנבנית סביב זה ובשני השדות אני ביקשתי שיהיו חלקים מודולריים וחלקים הכרחיים שאי אפשר שיהיה.

אילנה שפרן: מגדל פיקוח לא יכול להיות במקום אחר.

אייל בצר: דבר חשוב, אני רוצה להזכיר שהחלטת הממשלה שהשדה הזה יהיה פרטי, לא ממשלתי.

אייל בצר: אף פרט לא ישקיע פה מיליארדים אם לא יהיה לו את התחזית הכלכלית סביבו.

אייל בצר: אף פרט לא יעשה את זה.

אייל בצר: חלק מהסוכריות שרוצים לתת ליזם זה את כל מה שאתם מתחמים.

אייל בצר: אז לא להיתמם פה.

אייל בצר: מדובר פה על שדה תעופה פרטי.

אילנה שפרן: אנחנו לא מיתממים.

יעקב יופה: לא, נהפוך הוא, בגלל שהפרויקט הולך להיות בשיתוף המגזר הפרטי יש פה אלמנט של בדיקה כלכלית של השדה, אחרת הוא לא יהיה ב-PPP מה שנקרא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרת אף אחד לא ירצה להיכנס לזה.

יעקב יופה: בדיוק.

יעקב יופה: מה שמדברים איתך פה אנחנו עושים בדיוק אותו דבר בנבטים.

יעקב יופה: ההנחיה של ועדת העורכים הייתה שכל תכולות השדה ייכנסו בין שני המסלולים, לא יהיה מצב שיהיו תשתיות של השדה שיחרגו מהתחום של שני המסלולים ואנחנו עומדים בזה, לכן המודולריות בדיוק מדברת על זה.

יעקב יופה: אותו דבר בנבטים, זאת אומרת כל מה שאנחנו אומרים פה, אותו סיור בדרום זה אותם דגשים, אותן הנחיות, אותו תסקיר השפעה על הסביבה מילה במילה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד שאלה אחת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד מבינה את ההסתייגויות שלכם וסימפתטית אליהם, אבל מה עמדתכם לגבי אותו בום כלכלי שזה גם יכול לתרום לאזור מבחינת מקורות תעסוקה (רעש של מטוס) - - -

קריאה: זה רעש קל.

קריאה: זה המראה ממטוס שנמצא 1.400 קילומטר רחוק יותר מהמסלול שאנחנו נדבר עליו, שאמור להיות.

קריאה: את רואה אותו עכשיו, ימינה ימינה, את רואה את המבנה הצהוב ברחבה?

קריאה: תעלי למעלה גבוה לאזור הענן תראי עכשיו מטוס יוצא מהעננים למעלה.

קריאה: עוד מעט יהיה עוד אחד, הם בדרך כלל רביעייה.

גיל דייגי: תחשבו ככה כל שלוש דקות 24 שעות ביממה.

קריאה: האמת שארגנו את זה שעכשיו תהיה בדיוק המראה, תכננו עם חיל האוויר, אנחנו עד כדי כך שולטים בחיל האוויר.

יעקב יופה: אגב מישהו שאל איזה מטוס עושה יותר רעש, צבאי או אזרחי, מטוס צבאי עושה לאין שיעור יותר רעש ממטוס אזרחי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה שזה אומר זה שיהיה להם לא רק את זה, יהיה להם גם מטוסים אזרחיים.

יעקב יופה: ברור שכמות הטיסות תגדל, אני לא אומר שלא, רק אני אומר פר מטוס שמייצר רעש חשוב מאוד להבין שמטוס קרב כזה כשהוא ממריא עושה לאין שיעור יותר רעש ממטוס - - -

אייל בצר: אני גר פה, הרעשים האלה הם לא כל הזמן, הם מדי פעם, וזה רעש של החירות, הרעש של שמירה על הביטחון, עם כל הכבוד.

אייל בצר: הטיסות העסקיות של אדם פרטי שיהיו פה יהיו כל חמש דקות, כל חמש דקות העסק הזה לא יהיה לא יום ולא לילה.

עפר בן אליעזר: אמרה יושבת ראש הוועדה, מה שאנחנו שומעים עכשיו זה הבסיס, על זה יתווסף כל מה שאתם אומרים מעבר לזה.

יעקב יופה: גם בנבטים.

אייל בצר: חברים, הזמנו לפה את פרופ' אבי אביטל מהפקולטה לחקלאות, לרפואה סליחה, בטכניון.

אייל בצר: גם חקלאות יהיה פה בהמשך.

אייל בצר: בבקשה.

אבי אביטל: שלום לכם.

אבי אביטל: אני שומע פה את ה-15,000 דונם או 12,000 דונם ומבני כלכלה ואיפה מכלי דלק, סליחה על הבוטות, אבל זה קשקוש מקושקש.

אבי אביטל: מדברים פה על עובדות, אתם בדקתם תסקיר בריאות?

אבי אביטל: בריאות וסביבה זה לא אותו דבר.

אבי אביטל: מדינת ישראל כסטרטאפ ניישן לא יכולה להיות מאחורי אנגליה, גרמניה, דרום אפריקה וארצות הברית, שאלה המדינות שבדקו במחקרי אורך מסודרים את ההשפעות של רעש משדות תעופה באופן ספציפי עם קבוצת ביקורת מול אוכלוסייה תואמת גיל ומין שגרה מחוץ לאזור הזה ונחשפת לרעש תחבורתי רגיל.

אבי אביטל: אתם עשיתם סקר בריאות?

אבי אביטל: אתם קראתם בעולם מה קורה?

אבי אביטל: אז בואו אני אספר לכם רק על שלושה היבטים, אני אשמח מאוד להגיע ולפרוש את זה בצורה יותר מעמיקה, לא תחת השמש הקופחת.

אבי אביטל: השפעה אחת היא על נשים הרות.

אבי אביטל: כל הדברים האלה ממוסמכים על ידי מחקרים מדעיים, לא ספקולציות, לא אינטרסים כלכליים, מדע.

אבי אביטל: מדע נעשה בצורה אובייקטיבית ומבוקרת.

אבי אביטל: לא בגלל שלמישהו יש רצון להרוויח מפה או משם.

אבי אביטל: נזק ראשון זה לנשים הרות, בלט בעמוד שדרה, שפה שסועה ועוד בעיות התפתחותיות כבר בשלב העוברי.

אבי אביטל: יש עדות לזה, אני מוכן להעביר את המאמרים.

אבי אביטל: זה הגיע מפרנקפורט מגרמניה.

אבי אביטל: זה נזק אורגני, אנחנו קוראים לזה, ממש ממשי ברקמה עצמה.

אבי אביטל: נזק שני, שזה תחום המומחיות שלי, הנושא של הפרעות למידה ובעיקר הפרעות קשב.

אבי אביטל: זה אפידמיה יותר גרועה, זה פיגוע חברתי יותר מאשר הקורונה שרלוונטית בימים אלה.

אבי אביטל: החל מ-55 דציבל יש הפרעות מאוד מאוד קשות למי שנחשף לזה במינון לא גבוה.

אבי אביטל: אנחנו יכולים להעביר לכם מפה של גני הילדים ובתי הספר שנמצאים במרחב.

אבי אביטל: קיבלנו עכשיו דוגמה מאוד מאוד קטנה מאיזה שהוא אף-16 שממריא, שהוא מאוד קליל יחסית לאיירבוסים ולבואינגים וכו'.

אבי אביטל: מחקרים שנעשו, כולל מחקר אורך בארצות הברית, ב-2014, הראה ב-5,000 נבדקים, עם קבוצת ביקורת נוספת, את הנזקים שמשתיירים גם כעבור שנתיים.

אבי אביטל: העבירו חלק מהאוכלוסייה כחלק מהניסוי, מימנו את זה, העבירו חלק מהאוכלוסייה מאזור שדה התעופה הרחק ממנו והנזקים השתיירו לפחות שנתיים.

אבי אביטל: לא המשיכו את המעקב.

אבי אביטל: זה ההיבט השני, שהוא קטסטרופלי.

אבי אביטל: ממה הוא נובע?

אבי אביטל: הוא נובע מזה שיש הפרעות שינה וכשאנחנו לא ישנים, אנחנו יודעים את זה בתור מבוגרים – דרך אגב לא בדקו מבוגרים, דילגו על המבוגרים, הם בשר אבוד לצורך העניין, רק על ילדים עשו את המחקרים האלה, זה לא אומר שבמבוגרים זה לא קורה.

אבי אביטל: מה שאתה לא בודק לא אומר שזה לא קיים, זה קביעות אובייקט שאנחנו מאבדים בגיל שלוש בערך, את ההבנה הזאת.

אבי אביטל: זה כמו עם בדיקות הקורונה, אם אתה לא בודק אתה לא יודע.

אבי אביטל: אז הנזקים הפיזיולוגיים כתוצאה מעקת רעש שהיא כרונית, שזה סטרס לכל דבר, הם נרחבים.

אבי אביטל: יש השפעות לבביות.

אבי אביטל: גם זה היה במחקרים מדרבן בדרום אפריקה.

אבי אביטל: עלייה בלחץ דם ובדופק בצורה משמעותית ב-95% מהנבדקים הצעירים, מדובר על מאות ואלפי נבדקים שעשו עליהם את המחקרים.

אבי אביטל: עלייה בלחץ דם כרונית, שזה אחרי זה תחלואת לב, אין פה יותר מדי מה לדון בזה.

אבי אביטל: דברים מאוד מאוד קשים.

אבי אביטל: ההיבט השלישי שאני רוצה לציין, בטעות הוצגתי כפקולטה לחקלאות, אין בטכניון פקולטה לחקלאות, אני ראש המעבדה לביולוגיה התנהגותית, אנחנו חוקרים בעיקר את הנושא של קשב והפרעות קשב, כולל השפעות מוחיות והשפעות פיזיולוגיות.

אבי אביטל: התחלואה המשותפת, מה שנקרא הקו-מורבידיטי, של הפרעות קשב עם הפרעות אחרות היא לא נורמלית.

אבי אביטל: סתם מחקר שאני עשיתי, כדי לא להתפאר יותר מדי במעשי ידיי, הראה למשל את הקשר בין פוסט טראומה לבין הפרעות קשב בילדים ונוער.

אבי אביטל: גם במבוגרים עכשיו אנחנו בודקים את זה.

אבי אביטל: ההיבט השלישי זה העניין התזונתי.

אבי אביטל: לתזונה יש השפעה נוספת על המוח, היא יכולה להיות טובה והיא יכולה להיות שלילית.

אבי אביטל: לא רק על אוביסיטי אני מדבר.

אבי אביטל: ואם כל השדות האלה פה, באסם הראשי של מדינת ישראל, יפסיקו לתפקד, אז לא רק נעשה shuttling במטוסים של ביצים מטורקיה וממדינות אחרות, שאף אחד מאיתנו לא יודע מה הרגולציה של הגידול שלהם, במה הם מרוססים, במה הם לא מרוססים.

אבי אביטל: פה יש לנו משרד חקלאות שהוא שלנו, שהוא עושה את הבקרה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש נתונים של חקלאות מבחינת הפגיעה בגידולים?

קריאה: 280,000 דונם הולכים לעבור מ - - -

אבי אביטל: אני שמעתי באיזה שהוא מקום שהעניין הזה נגד שדה התעופה זה אינטרס של שניים וחצי קיבוצים, זו הייתה איזה שהיא אמירה אומללה.

אבי אביטל: לא, זה האינטרס של מדינת ישראל כולה, כולל של אלה שגרים באילת שאוכלים מפה את התוצרת החקלאית.

אבי אביטל: זה אינטרס של כל המדינה.

אבי אביטל: אז אם אנחנו רוצים לפשוט את הרגל ולהסיע מפה אנשים בטיסות ולהביא אותם לפה, אבל על חשבון הבריאות של מי שגר פה, ואנחנו רוצים לפתח את הנגב והגליל, אז המשוואה פה היא מאוד ברורה מה צריך לעשות, לא צריך להיות גאונים.

אבי אביטל: הדבר היחידי שאני ממש מבקש זה מספיק עם הפופוליזם הזול, יש מדע, מדינת ישראל משופעת במדענים טובים, תעשו סקר בריאות ואל תתחבאו מאחורי סקר סביבה.

אבי אביטל: זה מה שאני רוצה לבקש ואני אשמח להרחיב בכל הסעיפים האלה של ההשפעות הבריאותיות בהמשך.

לירון שפירא: אני רוצה להגיד שני דברים שעלו פה פחות.

לירון שפירא: אני לירון שפירא, רכז מחוז צפון של החברה להגנת הטבע וחי בעין השופט.

לירון שפירא: העניין הוא פה קצת פחות אם בעין השופט יהיה רעש או לא, אנחנו מכירים את התוכניות של עמק יזרעאל מצומת התשבי ועד צומת מגידו, שלל התוכניות האלה שאני לא אדבר עליהן עכשיו כי אין זמן, כולל השדה הזה, יגרמו לזה שמערב עמק יזרעאל ייעלם כחבל ארץ.

לירון שפירא: על זה מדובר.

לירון שפירא: התשתיות האלה עם כל מה שנספח אליהם ועם ההסטה של הכבישים ועם המחלפים, חבל הארץ הזה ייעלם.

לירון שפירא: כשאנחנו דיברנו על בטחון מזון לפני עשר ו-12 שנים צחקו עלינו, בכלל לא הבינו על מה מדובר.

לירון שפירא: הדבר השני, בקצרה.

לירון שפירא: מחקר הצפרות שלנו שעושה עם חיל האוויר את כל המחקרים וחוסך את ההתנגשויות עם עופות וכל המחקרים עם מטוסי הקרב, אומרים במפורש שזה המקום הכי גרוע בארץ לעשות שדה מבחינת בטיחות הטיסה, לא מבחינת מה שיקרה לציפורים, מבחינת מה שיקרה למטוסים.

לירון שפירא: זה יגרור אחריו אולי סגירה של כל המאגרים ואז גם מה שיישאר מהחקלאות לא יוכל להיות יותר חקלאות כי זה ייעלם.

לירון שפירא: אז יש כאן השפעה ממש על כל מערב עמק יזרעאל וזה צריך לזכור.

לירון שפירא: (בהמשך הסיור)

טלי זייד: שלום לכולכם.

טלי זייד: ברוכים הבאים.

טלי זייד: אני יכולה לספר קצת על סבא שלי.

טלי זייד: מה שאני יכולה להגיד על סבא שלי זה שהוא בא לכאן בשנת 26' הוא היה לבד והוא היה אופטימי, החיים היו כל כך קשים, המים היו למטה, לא היו לו מים על הגבעה, המים היו למטה על יד כפר יהושע וסחבו אותם מהים.

טלי זייד: סבא שלי היה אומר: פה יום אחד יריבו על כל מטר, והוא צדק.

טלי זייד: אז הגיע הזמן שפה כל מטר הוא יקר, אבל אנחנו צריכים לזכור שהעמק הזה הוא לא רק כלכלה ופרנסה, העמק הזה זה גם חלום שלנו, זה החלום שלנו שהתגשם וצריך לשמור עליו.

טלי זייד: זה מה שאני חושבת.

טלי זייד: אני גרה פה.

טלי זייד: מאחורי הברושים יש לנו מושב, קוראים לו בית זייד, חלקנו עדיין חקלאים, זה מושב קטן של שש נחלות, לשמחתנו הרבה מועצת עמק יזרעאל לא מגרשת אותנו, היא מקבלת אותנו, אז אנחנו עדיין מושב למרות שאנחנו מחוברים לטבעון ועל יד טבעון.

טלי זייד: חלק מבני הדודים שלי עדיין חקלאים, החקלאות כמובן נורא נורא יקרה וחשובה לנו.

טלי זייד: אנחנו גאים להיות חקלאים.

טלי זייד: אני רוצה להזכיר לכם, אלכסנדר זייד אמר: מתי תיפתר הבעיה של העם היהודי?

טלי זייד: אני קראתי אצל הרצל, הוא אמר, הרצל אמר כשתחזור המחרשה לידיים של האיכר העברי תיפתר הבעיה של העם היהודי.

טלי זייד: אז זאת החקלאות שלנו ואנחנו צריכים לשמור עליה והיא יקרה לנו.

קריאה: זה מסכם את כל הסיור, אני חושב.

אייל בצר: מיקי, אנחנו נמצאים בטבעון.

אייל בצר: אנחנו בשיתוף פעולה פורה גם עם רמת ישי וגם עם מגידו, ופה במקרה הזה זה גם טבעון, הגן הלאומי פה משותף, יש פה מערות שנחפרו לאחרונה, רק לאחרונה - - - לקהל הרחב.

אייל בצר: אנחנו רוצים לשמור לא רק על אלפי שנות היסטוריה, לא רק על 100 שנים של ראשית ההתיישבות אלא גם על 100 שנים קדימה וזה בידיים שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לסיום אני רק רוצה להגיד כאן לכולם שאחת הסיבות שנכנסתי לפוליטיקה, אם לא הסיבה הגדולה ביותר, היא על מנת לשמור על המדינה שלנו ועל הטבע של המדינה שלנו ואני חושבת שאנחנו עומדים פה בנקודת התצפית הזאת באמת מול אחד מערכי הנוף החשובים ביותר שלנו ואני מבינה את זה ואני מבינה את טענותיכם ושומעת אותן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לפחות מצדי אעשה הכול על מנת שההחלטה הזאת תילקח באמת עם כל הפרמטרים, כולל אותו סקר בריאות שאתם מבקשים.

קריאה: שההחלטה הזאת לא תילקח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שהחלטה על הקמה של שדה תעופה נוסף בינלאומי, שכנראה מדינת ישראל צריכה אחד כזה, תילקח מתוך לקיחת כל ההשלכות, הבריאותיות, הסביבתיות, הנופיות, החברתיות וההשפעה שלהן על מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת ההבטחה שלי, שאני אעשה הכול על מנת באמת שלא תילקח פה החלטה שהיא בחופזה ובלי כל המחשבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכולם.