ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 20, 2020-06-29 10:13

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לכל האורחים המכובדים שהגיעו לדיון שלנו כאן ולאלה שב-זום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון שאנחנו פותחים כעת הוא שלב חשוב בדרך לבשורה של ממש לטובת בריאותם של תושבי מפרץ חיפה והאזור, חיזוק הכלכלה המקומית והגנה על הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לומר תודה מיוחדת לשרה להגנת הסביבה חברת הכנסת גילה גמליאל שהגיעה לדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מאוד שמחתי על ההודעה שלך על פינוי המפעלים המזהמים מחיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מאוד שמחים לארח אותך כאן בוועדה בפעם הראשונה מאז כניסתך לתפקיד המאוד מאוד חשוב הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב לי לומר לך שהוועדה הזאת תהיה כתובת עבורך ועבור המשרד להגנת הסביבה לקידום ואישור כל יוזמה שתיטיב עם הסביבה ועם הטבע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם כן, בשמי ובשם חברי הוועדה, אנחנו מאחלים לך הרבה מאוד הצלחה בתפקיד שלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצלחתך – הצלחתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה לפרופסור אבי שמחון, יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה שנמצא אתנו כאן היום עם נקודת המבט שלך על מה שצריך לקרות במפרץ ועתיד התעשייה הפטרוכימית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לפרופסור איתמר גרוטו, המשנה למנכ"ל משרד הבריאות, ותודה שלקחת כמה דקות חופש מהקורונה כדי לחלוק אתנו את העמדה שלך בנוגע להשפעות הבריאותיות של המפעלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו כאן הבוקר גם נציג בפעם הראשונה בכנסת את תכנית רשות מקרקעי ישראל, מפרץ החדשנות, שהיא העתיד האפשרי של מפרץ חיפה, אם אנחנו רק נדאג לכך שזה יקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מלווה באופן קבוע וצמוד את המאבק של תושבות ותושבי חיפה והקריות מזה תקופה ארוכה, האנשים שחיים בזיהום אוויר מתמיד באזור שתחלואת הסרטן בו היא מהגבוהות בארץ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא הזה עבורי הוא לא רק נושא בריאותי וסביבתי אלא אני רואה מול עיני את האנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רואה את הילדים, את תושבי העיר היפהפייה הזאת שמגיע להם לגדול ולצמוח בביטחון ולכן השאיפה היום בדיון היא קביעת לוח זמנים מוגדר לקידום החלטת ממשלה להוצאת המפעלים המזהמים ממפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני מספר שבועות היינו עדים לקריסת הלבנייה שהייתה אחד הסמלים של העיר ואכן יש משהו סמלי בקריסה הזאת שממחיש את השינוי מאז הקמת המפעלים האלו בזמן המנדט הבריטי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מפעלים שהיו מקור לגאווה, לאנרגיה ועבודה בעבר, הפכו בחלוף הזמן לקריה פטרוכימית עצומה בלב אוכלוסייה אזרחית, תעשייה מזהמת שאינה מתאימה יותר לרוח התקופה, לאמצעים הטכנולוגיים הקיימים ולזיהום הסביבתי הגדול שהיא מייצרת בקרב תושבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הדיון היום צריך להירשם בהיסטוריה של המקום הזה כנקודת מפנה ולקראת הפיכת האזור הזה למקום ירוק שוקק חיים, שאנשים יגדלו בו את ילדיהם בבטחה, ייהנו מפארקים, מנחלים, מבתים, מגני ילדים ובתי ספר, ממקומות בילוי, מסחר ותעסוקה, אזור שיצעיד את חיפה קדימה ויביא אליה תושבים חדשים וציוץ ציפורים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מגיע לתושבי חיפה עתיד ולכן אני בחרתי להביא את הנושא החשוב הזה לדיון כאן בכנסת, כדי שאנחנו בשיתוף פעולה, כולנו ביחד, נדאג לפנות את המפעלים תוך דאגה לעובדים, תוך דאגה לקרקע, לכלכלה ולעתיד תושבי מפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל, בבקשה.

גילה גמליאל: תודה רבה.

גילה גמליאל: ראשית, אני רוצה לברך אותך.

גילה גמליאל: אני גם שמחה על שיתוף הפעולה שלנו.

גילה גמליאל: גם נפגשנו והוועדה הזאת היא פלטפורמה מעולה עבור המשרד להגנת הסביבה ואני רואה בה את הפוטנציאל שלנו להציב את היעדים בדברים שהיו צריכים להיעשות מזמן וקדימה, לעבודה.

גילה גמליאל: המשרד להגנת הסביבה בראשותי יוביל את המהלך הלאומי של סגירת מפעלי מתחם בז"ן בחיפה ואנחנו נציב גם יעדים סביבתיים ברורים לשיקום של הקרקע ולחיזוק של כל מטרופולין חיפה.

גילה גמליאל: זה בוודאי מגיע לתושבי חיפה ובוודאי לתושבות חיפה והקריות אבל לא רק אלא זה מגיע גם לנו כמדינה, להיות מובילים בתחום ולהתחיל לפעול ולצעוד סביב אותם מדדים בין-לאומיים כשאנחנו די מפגרים מאחור.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין לשבח את העבודה המצוינת של שלמה, מנהל המחוז שלנו בחיפה, ושל שולי נזר, הסמנכ"לית שלנו.

גילה גמליאל: הם עשו עבודת קודש בכל התקופה הזאת בהתחשב בנסיבות ודאגו לכך שכל הסוגיה של זיהום האוויר נמצאת תמיד במגמה נכונה וטובה ואת הקו הזה אנחנו גם נמשיך לאורך כל התקופה בה אנחנו מתכוונים לקדם את הנושא של פינוי המקומות.

גילה גמליאל: אני מתכוונת להעביר בזמן הקרוב החלטת ממשלה.

גילה גמליאל: אני חייבת לציין שפגישה ראשונה שלי עם ראש הממשלה נתניהו הייתה בדיוק על הנושא הזה.

גילה גמליאל: ראש הממשלה מחויב לנושא של פתרון בעיית זיהום האוויר בחיפה והקריות.

גילה גמליאל: יש לנו כאן את כל היכולת בעת הזו לשלב זרועות.

גילה גמליאל: פרפסור אבי שמחון, שהוא מומחה בנושא, הוא אתנו ביחד במהלך ואני מאמינה שעם עבודה נכונה, עם ראייה אסטרטגית רחבה, עם הצבת היעדים וכמובן הזמנים לתכנית, אנחנו נצליח לבצע כאן את השינויים המתבקשים.

גילה גמליאל: אני מתכוונת להעביר בזמן הקרוב החלטת ממשלה בתיאום עם כל הגופים הרלוונטיים, כולל משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, רשות מקרקעי ישראל ושאר הגופים, שאנחנו נקבע את המועד לסגירת מפעל בז"ן ונעשה זאת בשיתוף פעולה.

גילה גמליאל: הדבר הזה צריך להתחיל, התהליך, במיידי ולא להמתין.

גילה גמליאל: כמובן שמדובר במהלך הדרגתי ואנחנו צריכים לראות את היעד, את דוח מקינזי, וכולנו מכירים את פרק הזמן שיכול להיות קצר יותר מכפי שמצוין שם.

גילה גמליאל: אני הבנתי מהר מאוד שאם אני לא אוביל את הנושא הזה ואדחף אותו, זה פשוט לא קרה.

גילה גמליאל: תמיד מדובר, זה נמצא ליד, על השולחן, ותמיד זה פשוט לא קורה.

גילה גמליאל: זאת הסיבה שמבחינתנו אנחנו לא ניתן לסיטואציה בה תתרחש קטסטרופה סביבתית וכלכלית ואני מאמינה שבביצוע נכון התהליך הזה בסופו של יום יוביל לכל אותן תועלות לכל הנוגעים בדבר, שכולם יצאו מורווחים.

גילה גמליאל: הצעד הזה גם מתכתב עם כל האג'נדה המרכזית שלנו במשרד שהיא גמילת ישראל משימוש בדלקים שורפים ומזהמים.

גילה גמליאל: המגמות העולמיות כולן תומכות במגמה הזאת, כך שהשימוש בתזקיקי נפט יצטמצם משמעותית בשנים הקרובות, כך שלא יהיה צורך לצרוך את הזיקוק שקיים כיום.

גילה גמליאל: בפינוי המתחם יש גם הגיון סביבתי ולא פחות, הגיון כלכלי.

גילה גמליאל: בכל העולם כבר מבינים שתם עידן הדלקים הפוסיליים.

גילה גמליאל: העולם הולך לרכבים חשמליים, לאנרגיות מתחדשות, וכך גם ישראל.

גילה גמליאל: בעידן כזה אנחנו לא צריכים בית זיקוק בחיפה.

גילה גמליאל: אין שם הצדקה.

גילה גמליאל: זאת פשוט הזיה.

גילה גמליאל: זה לא יקרה ביום אחד, אני יודעת על המורכבות של העניין, וצריך לתת את המענה לכל אותן סוגיות לאומיות כדוגמת העסקת העובדים, התשתית החליפית לכל אכסון הדלקים, לניקוב, לאחסון של הנמלים ועוד דברים ואת השיח הזה צריך להוביל כשיח פתוח עם הרשויות המקומיות, עם ועדי העובדים, עם התושבים ועם כל בעלי העניין השונים.

גילה גמליאל: מדובר בפרויקט לאומי ממדרגה ראשונה.

גילה גמליאל: יש לקדם מקומות עבודה חלופיים, צריך לבסס את משק האנרגיה על אנרגיות מתחדשות וצריך להחליט על הדרכים לחיזוק המטרופולין בחיפה.

גילה גמליאל: יהיה גם צורך לשקול תכניות קיימות כמו הקרקעות של הצפון ולמצוא להן חלופות.

גילה גמליאל: אני רואה חשיבות סביבתית גבוהה בקבלת החלטה ממשלתית ברורה בעניין עתיד מפרץ חיפה וסיום אי הוודאות בנושא.

גילה גמליאל: ההימנעות מהחלטה, כפי שהיה עד היום, גוררת אותנו לכך שהתעשייה פשוט תגווע ממילא וזה יוביל לפגיעה סביבתית ולחוס יכולת גם לשקם את הקרקע.

גילה גמליאל: מצב כזה ללא החלטה, המטרופולין של חיפה יישאר עם כל ההשלכות הסביבתיות השליליות שלו, של המפעלים, וללא מנוע פיתוח.

גילה גמליאל: על כן מהר מאוד מתחם בז"ן עלול לעבוד להיות מתקן לאחסון דלקים, אם לא ננהל את זה נכון ועל כן זה גודל השעה, להתחיל לעשות את הדברים כמה שיותר מהר כאן ועכשיו.

גילה גמליאל: מה עד אז.

גילה גמליאל: בעשור האחרון, כפי ששיבחתי את אנשי המקצוע במשרדי, התרחש שיפור משמעותי בעקבות פעילות ממוקדת שלהם, שהצליחו להביא לשינוי מגמה ולהפחתה של עשרות אחוזים בזיהום האוויר וכן בסיכונים הסביבתיים.

גילה גמליאל: אנחנו מתכוונים לשמר את ההישגים שהושגו עד היום ואפילו להעמיק את המגמה הזאת.

גילה גמליאל: אני מתכוונת להמשיך לפעול בנחישות מוגברת.

גילה גמליאל: עכשיו נכנס גיבוי מאוד חזק למשרד שזה מנכ"ל משרדי, מר דוד יהלומי, המנכ"ל החדש של המשרד להגנת הסביבה שבאמת ברכות.

גילה גמליאל: פעם ראשונה אתה כאן בוועדה.

גילה גמליאל: אני מתכוונת להמשיך באותה נחישות מוגברת, להגביר את האכיפה ולהמשיך לשים את הדגש על המפעלים ועל ההתנהלות הסביבתית שלהם כי אנחנו לא נאפשר הידרדרות של המצב הסביבתי.

גילה גמליאל: צריך לזכור שלפני 100 שנה הבריטים מיקמו את בתי הזיקוק בנמל חיפה כנקודת יציאה עם תזקיקים לאירופה.

גילה גמליאל: בשנת 2020 זה כבר לא רלוונטי.

גילה גמליאל: אני מסתכלת קדימה על העתיד שלנו, של כולנו, ואנחנו חייבים להסתכל על מה נכון לנו כאן ועכשיו עבור מדינת ישראל ועבור הצמיחה של אזור חיפה כמטרופולין ששואב אליו אוכלוסייה, תושבים שרוצים לבוא לשם ושזה יהפוך להיות מרחב משגשג.

גילה גמליאל: אני רואה לנגד עיני את מפרץ חיפה עם תעשיות ירוקות וחדשניות, עם קלינטד, עם טכנולוגיות סביבה חדשניות שינצלו את היתרונות של העיר ושיהפכו אותה אבן שואבת לצעירים.

גילה גמליאל: זה לא חלום.

גילה גמליאל: זה יקרה קרוב מכפי שחושבים.

גילה גמליאל: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה השרה להגנת הסביבה גילה גמליאל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור אבי שמחון, יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה, אנחנו נשמח לשמוע ממך על איך אתה רואה את עתיד מפרץ חיפה.

אברהם שמחון: לפני כשלוש שנים הקמנו ועדה בין-משרדית שתבחן את העתיד של המפעלים הפטרוכימיים מתוך מחשבה על עתיד מפרץ חיפה.

אברהם שמחון: הצוות הזה ישב במשך שלוש שנים.

אברהם שמחון: אנחנו הזמנו את דוח מקינזי, למדנו את המסקנות שלו, ולא הגענו להסכמה בקרב אנשי הצוות.

אברהם שמחון: לאחר שלמדתי את הנושא היטב, הגעתי למסקנה שאפשר וצריך לסגור את מפעלי בז"ן.

אברהם שמחון: אני מעריך שצריך לסגור אותם בערך בשנת 2025, כך שעד סוף 2025 מפעלי בז"ן לא צריכים להיות במפרץ חיפה.

אברהם שמחון: התשלובת הזאת מונעת את הקידום של המטרופולין.

אברהם שמחון: המטרופולין הזה מידרדר כבר 30 שנים ובלי סגירת התשלובת לא ניתן יהיה לשקם ולחזק את מטרופולין חיפה ולכן אנחנו ממליצים על סגירת מפעלי בז"ן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שזאת פעם ראשונה שאנחנו שומעים את זה בצורה כל כך ברורה והחלטית.

עופר כסיף: הכוונה לסגור או להעביר?

קריאה: פעם ראשונה שנוקבים בתאריך.

אברהם שמחון: אחד הדברים שהצוות של מקינזי בחן זה את ההיתכנות של העתקת המפעלים והוא גילה שאין היתכנות כלכלית להעתקת המפעלים.

אברהם שמחון: היינו מאוד רוצים לחשוב על זה, להעתיק אותם אולי לפריפריה, להגדיל את התעסוקה שם, אבל לצערנו אין לזה שום היתכנות כלכלית.

אברהם שמחון: לכן בעצם האפשרות היחידה היא לסגור לחלוטין את מפעלי בז"ן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשהחלופה תהיה?

אברהם שמחון: החלופה תהיה יבוא של תזקיקים.

אברהם שמחון: כבר היום אנחנו מייבאים כמות די גדולה של תזקיקים.

אברהם שמחון: אנחנו נצטרך להמשיך ולייבא תזקיקים אולי במשך עוד 15 שנים אבל שוב, הבחינה שלנו, הבחינה של מקינזי, גילתה שהערך למשק הישראלי של ייצור התזקיקים כאן נופל בהרבה מהעלות הסביבתית, העלות שבהתפתחות מטרופולין חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור גרוטו, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת שבמשך השנים דיברת על תחלואת היתר בחיפה ובדק אותה.

איתמר גרוטו: קודם כל, תודה על ההזמנה.

איתמר גרוטו: אני אהיה קצר כי אני צריך להשתתף בעוד ועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באופן מפתיע.

איתמר גרוטו: בכל זאת היה לי חשוב לבוא ולומר את הדברים באופן פיזי.

איתמר גרוטו: לפי הנתונים שיש לנו במשרד הבריאות, ולא רק במשרד הבריאות אלא גם במקומות אחרים, אנחנו יכולים לומר באופן חד משמעי שיש עודף תחלואה באזור מפרץ חיפה.

איתמר גרוטו: גם כאשר מסתכלים על תחלואה שקשורה לעבר, כמו למשל מחלות ממאירות, וגם תחלואה שקשורה להווה כמו מחלות דרכי הנשימה שהן יותר אקוטיות.

איתמר גרוטו: אני חושב שעל זה אנחנו סומכים את ידינו כמשרד הבריאות.

איתמר גרוטו: כמובן שיכולים להיות לזה הרבה הסברים אבל אני מייחס כרגע לנושא של זיהום האוויר.

איתמר גרוטו: בנושא של זיהום האוויר, זה החלק של המשרד להגנת הסביבה ואני לא אכנס לשטח שלהם.

איתמר גרוטו: הם המומחים לנושא הזה.

איתמר גרוטו: ההתמחות שלנו היא לא בעניין הזה אבל כמו שאמרה השרה גמליאל, יש כאן שינוי מגמה.

איתמר גרוטו: יחד עם זאת אני לא בטוח לחלוטין שנמדדים כל החומרים הנכונים שצריכים להימדד כי בעצם בדרך כלל אנחנו רגילים לבדוק זיהום אוויר במקומות אחרים וכאן אין מספיק נתונים שמראים על כל מיני חומרים שיכולים לגרום גם לתחלואה, שמקורם בתעשייה הספציפית שיש במפרץ חיפה.

איתמר גרוטו: יש אולי גם עוד מקומות קטנים, אבל הם לא בריכוז כזה גדול כמו בארץ.

איתמר גרוטו: לכן אני חושב שיש כאן עניין של זיהום אוויר שאפשר לדבר עליו.

איתמר גרוטו: דבר נוסף.

איתמר גרוטו: לא צריך לעשות מחקרים – וזאת תמיד הייתה העמדה שלי בעניין הזה, כלומר, מחקרים תמיד יכולים לעזור – חדשים כדי להוכיח קשר בין זיהום אוויר לתחלואה.

איתמר גרוטו: ידוע שזיהום אוויר גורם לסרטן, גורם למחלה נשימתית, למחלות לב.

איתמר גרוטו: זאת אומרת, אלה אותן מחלות שקשורות שנמצאו באזור המפרץ וידוע על כך.

איתמר גרוטו: לכן לא צריך להוכיח עוד פעם עכשיו שיש קשר.

איתמר גרוטו: לכן אני חושב שהמידע שיש בפנינו כרגע מספיק כדי להוכיח שיש כאן עניין של איזושהי סיבתיות בין הדברים ולכן העמדה שלנו מאז ומתמיד, וגם עכשיו, גם לאור זה שיש איזשהו מתווה שמוצע, זה מצטרף כמובן למה שאמר - גם אנחנו היינו שותפים יחד עם פרופסור שמחון והעברנו לו הרבה מאוד נתונים כחלק מהדיונים - שצריך לעשות את הפעילות המקסימלית לצמצם את זיהום האוויר וזה צריך להיעשות באמצעות הורדת מקורות הזיהום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מר דוד יהלומי, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

דוד יהלומי: אנחנו במשרד להגנת הסביבה, יחד עם ההגנה על הסביבה, אנחנו תמיד מחפשים את הערכים הכלכליים כי זאת לא חכמה להגיד הגנת הסביבה, הגנת הסביבה, ומהיכן יבוא הכסף?

דוד יהלומי: בחשיבה יצירתית ובהרבה מקרים שאנחנו כרגע מתמודדים אתם, אנחנו מחפשים - ואנחנו גם מוצאים – את הערך הכלכלי וכך אנחנו חושבים גם על כל הנושא הזה של מפרץ חיפה.

דוד יהלומי: אנחנו מדברים על תעשייה ישנה שגוועת והופכת להיות לא רלוונטית וזה הולך להיות בטור הנדסי, שלא לומר בשלב מסוים אקספוננציאלי.

דוד יהלומי: אנחנו במשרד חושבים שהאצה של התכנית של פינוי בז"ן והמפעלים המזהמים, היא תעשה רק טוב לכלכלה של מדינת ישראל כיוון שעדיף תמיד לנהל את המשבר – או את ההזדמנות – מאשר לעשות צעדים שיחפו עלינו.

דוד יהלומי: אני אומר את זה גם בהקשר של נושא אחר.

דוד יהלומי: מדברים הרבה על מקומות עבודה שהולכים לאבד אבל אנחנו אומרים כאן שמקומות העבודה האלה ייסגרו בין אם נרצה או לא נרצה.

דוד יהלומי: עדיף לנו לראות איך אנחנו הכי מהר מביאים את התכניות ומיישמים אותן כדי שלעובדים של היום, יהיו להם מקומות תעסוקה בעולם של המחר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ניכנס לתכניות ונשמע את התכנית המפורטת שנוגעת לכל ההיבטים, גם תכנוניים, גם אדריכליים, גם נופיים וגם תעסוקתיים וכלכליים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעשה סבב קצר של חברי הכנסת ואז נעבור להצגה של התכנית.

ע'דיר כמאל מריח: בוקר טוב.

ע'דיר כמאל מריח: אני מברכת על הדיון החשוב הזה.

ע'דיר כמאל מריח: אני יכולה לומר לכם כבת הכרמל שנושא התעשייה הפטרוכימית הוא נושא שעורר שיח עוד כשהייתי ילדה ואני שמחה שאנחנו מתכנסים מתוך הבנה בה משולבים גם אנשי מקצוע וגם נבחרי ציבור שמבינים שצריך לשים את זה פתרון ומהר.

ע'דיר כמאל מריח: אני שמחה על כך שדוח מקינזי הגיע למסקנה שהאופציה הכלכלית ביותר היא סגירה מוחלטת כי השיקול הכלכלי בסוגיה זו, הוא זה שמנתב את המדיניות.

ע'דיר כמאל מריח: אני שמחה שזה גם מה שיוביל לסגירה בסופו של יום.

ע'דיר כמאל מריח: אנחנו כמובן נשמח להבין היכן זה עומד ומה הדד ליין, לאן פנינו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנה, יש לנו תאריך.

רם בן ברק: גם אני רוצה לברך על המגמה שמובילה השרה להגנת הסביבה.

רם בן ברק: בהחלט רוח חדשה נושבת כאן היום בוועדה ואני מברך על כך.

רם בן ברק: נשמח להתעדכן ולדעת איך זה קורה.

משה ארבל: אני מברך את יושבת הראש על הדיון החשוב הזה ואת השרה על ההופעה הראשונה אצלנו בוועדה עם בשורה חשובה מאוד.

משה ארבל: זאת אמירה חברתית ערכית חשובה.

משה ארבל: שתי נקודות.

משה ארבל: נקודה ראשונה שחשוב להעלות היא שלפי פרסומים מהדוח המושחר של מקינזי שפורסם ולא פורסם במלואו, עלות טיהור הקרקע נאמדת במעל 3 מיליארד שקלים.

משה ארבל: האם בתכניות שלכם בכוונת

משה ארבל: כם באמת לקחת את זה בשלב הראשון של התהליך או שאתם בעצם סבורים שטיהור הקרקע אפשר להמתין אתו לפרק זמן רחוק יותר.

משה ארבל: בסופו של דבר טיהור הקרקע, זו האפשרות גם להפוך את המקום לתעשיות אחרות.

משה ארבל: בלי טיהור קרקע המקום יישאר סגור כאבן שאין לה הופכין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בלי טיהור קרקע אין תקומה למקום.

משה ארבל: נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טיהור הקרקע הוא הדבר הראשון שצריך לעשות.

משה ארבל: זה קריטי.

משה ארבל: אני שואל מכיוון שהעלויות שלו מאוד מאוד גבוהות.

משה ארבל: דבר נוסף.

משה ארבל: אני מבין שלדוח מקינזי המלא הייתה התנגדות ובעקבות עתירה הוא פורסם באופן מושחר.

משה ארבל: השאלה היא האם לחברי הוועדה יש מניעה להיחשף לנתונים של הדוח המלא של מקינזי כדי שבאמת נוכל לדעת פרטים רחבים יותר על התקדמות התהליך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו תיכף נפנה את השאלה הזאת למועצה הלאומית לכלכלה.

עופר כסיף: אני רוצה להעלות את הסוגיה היותר כללית, יש שיגידו תיאורטית, של צדק סביבתי.

עופר כסיף: כלומר, אנחנו יודעים ששאלות סביבתיות לא מנותקות מההשפעה על אוכלוסיות שונות.

עופר כסיף: כלומר, בפרה-פראזה לטולסטוי שכל משפחה אומללה בדרכה שלה, גם כל אוכלוסייה נפגעת בדרכה שלה מהיבטים סביבתיים.

עופר כסיף: השאלה שלי היא האם מעבר לשיקולים הכלכליים, שיקולים של צדק סביבתי, כפי שכרגע בחטף הגדרתי אותם, נכנסו לתכנית הזאת ובאיזה אופן זה בא לידי ביטוי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמע את התכנית ונבין אותה יותר לעומק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נפנה בעניין של תכנית מפרץ החדשנות לרפי אלמליח, ראש אגף תכנון ברשות מקרקעי ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לך אדוני.

רפי אלמליח: בוקר טוב.

רפי אלמליח: אני מאוד נרגש להצגה ראשונה כאן בכנסת אחרי הצגות רבות בוועדות שונות, ועדות מקומיות, ועדה מחוזית ובעוד הרבה מקומות שם הצגנו את התכנית במהלך השנים האחרונות שאנחנו פועלים לקידומה.

רפי אלמליח: אני רוצה קודם כל להציג את מי שנמצא מטעמנו כאן.

רפי אלמליח: נמצא כאן שי קרפ, מנהל מחוז חיפה שלנו.

רפי אלמליח: מי שמנחה אתי את התכנית הזאת ואת קידום הפרויקט זו ד"ר ליהי שחר ברמן מעמותת ממשק שהצטרפה אלינו לפני מספר חודשים והייתה פעילה דווקא בעניין של סגירת הפעלים.

רפי אלמליח: חברנו ואנחנו מאחדים כוחות כי יש כאן אינטרס משותף ואני חושב שטוב שכך.

רפי אלמליח: טלי יער קוסט היא המתכננת, אדריכלית, של התכנית.

רפי אלמליח: ברוך בורוכוב הוא הכלכלן שהתחיל וערך את הסקרים הראשונים.

רפי אלמליח: הוא מחברת תוכן, הוא ערך את הסקרים הכלכליים בתחילת התכנית וגם מלווה אותנו עכשיו.

רפי אלמליח: אנחנו נסמכים כמובן גם על מועצה לאומית לכלכלה ודוח מקינזי שתרם לא מעט לפרויקט ולתכנית.

רפי אלמליח: אלה האנשים ותיכף הם ידברו ויציגו בעצמם כל אחד את תחומו.

רפי אלמליח: חשוב לי להזכיר כאן מהיכן נולדה כל ההתעסקות שלנו, של רשות מקרקעי ישראל, בתכנון.

רפי אלמליח: זה התחיל מהחשיבה איך לפתח את הפריפריה, גם הצפונית וגם הדרומית.

רפי אלמליח: אמרנו שיש לנו כאן

רפי אלמליח: מצוקת מקומות תעסוקה בדרום ויש לנו אזור שלם של תעסוקה שרוצים לחדש ולפנות אותו.

רפי אלמליח: אמרנו שנראה איך אנחנו מעבירים כי אולי חלק יכול לעבור כאשר מעתיקים אותו לדרום בתעשייה חדשנית שתוכל לספק מקומות תעסוקה וחלק אחר ייסגר כי אין בו צורך, כפי שאמר אבי שמחון והדוח שהם ערכו.

רפי אלמליח: מכאן התחיל הרעיון.

רפי אלמליח: ישבנו עם עוזי חבשוש, מנכ"ל המועצה האזורית רמת נגב, ובחנו את הדברים.

רפי אלמליח: משם התחלנו לרוץ.

רפי אלמליח: החזון הזה באמת בהתחלה נשמע כמו חלום רחוק, אבל לאט לאט הצלחנו לעניין אנשים, אנשי מפתח, עד שהגענו לכאן ואנחנו שמחים על הצעדים הגדולים האלה שעשינו בזמן יחסית קצר לתהליכים כאלה שקורים בעולם.

רפי אלמליח: אני אזכיר את אבני הדרך שהתכנית עברה במהלך השנים האלה שפעלנו.

רפי אלמליח: עשינו סקר היתכנות לגיבוש הקונספט של מרכז מטרופוליני חדש לצפון ומרכז תעשייה ותעסוקה חדשני לדרום הארץ, שחלק ממנו יגיע, כמו שאמרנו.

רפי אלמליח: בחינת חלופות לחוות מכלים לתזקיקים כי אם אנחנו מוותרים על פעילות בז"ן, אנחנו צריכים חוות מכלים רחבה עם אפשרות לאחסון תזקיקים.

רפי אלמליח: זה משולב גם עם פעילות של רח"ל, רשות חירום לאומית, וחשבנו לאתר מקום שהוא גם יהיה מוגן בתת הקרקע ואנחנו נמצאים כבר בשלבים מאוד מתקדמים של בחינת חלופה והכנסה למערך תכנוני.

רפי אלמליח: דבר נוסף שנעשה – הצגת הסקר למועצה הלאומית לכלכלה ואז נולד דוח מקינזי שעזר.

רפי אלמליח: תכנון על כל רבדיו כאשר לקחנו את כל מגוון היועצים בכל התחומים הנדרשים לתכנון בהיקף כזה.

רפי אלמליח: הקמנו – כמו שהזכיר אבי שמחון – ועדת היגוי, עם מינהל התכנון ועם המשרדים הרלוונטיים.

רפי אלמליח: התכנית הזו נחשפה לדרג הפוליטי, לשר האוצר בזמנו שהיה אחראי על רשות מקרקעי ישראל, למנכ"לים ולרשויות מקומיות ובסופו של דבר הצגנו את התכנית לוועדה מחוזית בחיפה.

רפי אלמליח: זו הייתה ישיבה מאוד חשובה שגם את יושבת ראש הוועדה נכחת בה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

רפי אלמליח: אני חושב שזה היה ציון דרך להתקדמות הפרויקט.

רפי אלמליח: הכנת טיוטת מחליטים, זה המקום בו אנחנו נמצאים עכשיו ואנחנו רוצים לקדם.

רפי אלמליח: הכנו את טיוטת הצעת מחליטים והעברנו אותה למשרדים השונים - למשרד להגנת הסביבה, למשרד הכלכלה, למשרד התשתיות - ואנחנו מנסים לכלול בהצעת המחליטים הזאת כמה שיותר אלמנטים שיסדירו גם את נושא התעסוקה, גם את נושא הסביבה, פיתוח של מטרופולין הצפון.

רפי אלמליח: במקביל אנחנו פועלים עם דוחות עומק בנושא כלכלה, תעסוקה, סביבה וגם תשתיות וחלופות לחוות התזקיקים.

רפי אלמליח: בדריל דאון אנחנו ממש עם עבודות ועם כרכים עבי כרס בכל תחום.

רפי אלמליח: אני מקווה לקבל רוח גבית על ידי החלטת הממשלה שתנחה להקמת מינהלת כי אנחנו מדברים על פרויקט בסדר גודל לאומי ודרמטי.

רפי אלמליח: כאן צריכה המינהלת לבוא ולקדם את התכנית הזאת לתכנון ולביצוע והכנת תכנית מתאר ארצית ברמה מפורטת שתיתן מענה גם למפרץ חיפה ולמטרופולין הצפוני וגם לתעסוקה בדרום, תעסוקה כזאת כדי שיוכלו לעבור ולהעתיק את פעילותם למקומות אחרים.

רפי אלמליח: אני מבקש לעבור עכשיו, אם אפשר, לד"ר ליהי שחר, שתדבר על כל הפעילות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נעבור אל ד"ר ליהי שחר ברמן שנוכחת כאן אתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק אומר שנדיר לפגוש אקטיביסטית שהופכת להיות חלק מהמערך עצמו ואני מברכת על כך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם אני אקטיביסטית שעברתי צד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאין בן אדם שמכיר את הסוגיה הזאת יותר ממך כמי שלוחמת עבור ניקוי המפרץ כבר שנים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למי שלא יודע, יש סדרה שהתחילה להיות משודרת אמש בערוץ 8, היא נקראת "המפרץ", שתיעדה את לוחמי המפרץ בשנים האחרונות ובכלל את האזרחים שפועלים לטובת עתיד ילדיהם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מברכת אותך ליהי על כל הפעילות ועל התכנית שאת הולכת להציג בפנינו עכשיו.

ליהי שחר ברמן: תודה רבה ותודה רבה לכל מי שדיבר לפני.

ליהי שחר ברמן: אכן מעמד מרגש להציג לראשונה בכנסת ישראל את תכנית רשות מקרקעי ישראל שכמו שנאמר כאן מתגלגלת כבר 3 שנים על ידי עשרת צוותי התכנון שמופיעים כאן על השקף הזה.

ליהי שחר ברמן: באמת צוות מאוד מאוד מקצועי שלוקח כל סוגיה וסוגיה לעומק.

ליהי שחר ברמן: עד שהמצגת תעלה, אני אספר שאכן מטרת התכנית הזאת היא העצמת מטרופולין חיפה.

ליהי שחר ברמן: נכון לעכשיו מטרופולין חיפה הוא המקום שעליו מדברים בכל המדינה כמי שיש לו המון פוטנציאל של ים, של הר, תעשיית היי-טק, אוניברסיטאות, עיר רב גונית עם אוכלוסייה מעורבת, פלורליסטית, מקום שאני מאוד נהניתי לגדל בו את ילדיי עד המעבר לאחרונה לירושלים לתפקיד החדש.

ליהי שחר ברמן: מטרת התכנית היא קודם כל להעצים את המטרופולין הזה.

ליהי שחר ברמן: חיפה סובלת מהגירה שלילית של אוכלוסייה צעירה וחזקה ואנחנו רוצים, באמצעות התכנית הזאת, להפוך את המגמה הזאת, את המגמה הדמוגרפית הזאת, ולהשתמש בכל הקיים, בכל מערך התשתיות האורבניות שנמצא מסביבנו, כדי ליצור את אותה עיר חדשה.

ליהי שחר ברמן: נכון לעכשיו אנחנו יכולים לראות שלחיפה יש נמל שיכול להוות עוגן תעסוקתי חדש.

ליהי שחר ברמן: יש לה שדה תעופה שאמנם מטיל מגבלות של רעש וגובה בניינים אבל יכול להוות עוגן תיירותי ולחבר את האקדמיה וכנסים שונים שיגיעו לאזור מטרופולין חיפה.

ליהי שחר ברמן: מסביב לחיפה יש רשת כבישים עירונית, יש רכבת שמגיעה לחיפה, יש רשת כבישים משנית ויש פארק מטרופוליני, פארק מורד הקישון, סביבה מאוד מגוונת ומאוד מעניינת.

ליהי שחר ברמן: כל זה עדיין שייך לשקף הראשון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נעבור לשקף הבא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אפשר להראות אותו במסך מלא.

ליהי שחר ברמן: בינתיים אני אתייחס לכמה מהנקודות שעלו כאן מחברי הכנסת וממנכ"לי משרדי הממשלה.

ליהי שחר ברמן: אחד הדברים שדוח מקינזי הציג זה שאת מוצרי בז"ן, אותם מוצרים שהיא מספקת היום למשק הישראלי, ניתן לייבא מבלי לייקר את מחירם.

ליהי שחר ברמן: זאת אומרת, שלל המוצרים שבז"ן היום משווקת למשק הישראלי, הפתרון של יבוא לא יעלה את יוקר המחיה.

ליהי שחר ברמן: התלות הזו ביבוא אולי נשמעת מפחידה, אבל אם אנחנו מסתכלים נכוחה על המצב היום, אנחנו תלויים ביבוא של נפט גולמי.

ליהי שחר ברמן: אנחנו מייבאים נפט גולמי אותו מזקקים ומייצאים בערך חצי מהמוצרים שלו.

ליהי שחר ברמן: יבוא של נפט גולמי הוא משמעותית יותר מורכב ומסובך מאשר יבוא של תזקיקים.

ליהי שחר ברמן: יש מאות בתי זיקוק באסיה ובאירופה מהם ניתן לייבא את אותם מוצרים.

ליהי שחר ברמן: יש מספר מאוד מצומצם של מדינות מהם אנחנו מייבאים היום גולמי.

ליהי שחר ברמן: גם אם אנחנו מתייחסים לתרחישי יחוס של חלילה מצב חירום ומצב מלחמה, המעבר ליבוא בעצם מעלה את הגמישות ואת היתירות של המשק.

ליהי שחר ברמן: נושא נוסף הוא הסוגיה של העובדים, נושא שאנחנו לא מקלים בו ראש.

ליהי שחר ברמן: אנחנו נציג לכם כאן בתכנית את הרשימה המצומצמת מאוד של מפעלים שאנחנו מתכוונים לסגור כבר בשלב הראשון.

ליהי שחר ברמן: כל המפעלים האלה נוגעים לתעשייה הפטרוכימית, לגרעין התעשייה הפטרוכימית.

ליהי שחר ברמן: במפרץ חיפה יש כ-200 מפעלים ועסקים ואין לנו כל כוונה להגיע עם טרקטורים ולגלח את כל השטח.

ליהי שחר ברמן: זאת ממש לא כוונת המשורר.

ליהי שחר ברמן: אנחנו נציג כאן לראשונה את קבוצת הפעלים הפטרוכימיים שאנחנו מתכוונים לסגור וכמו שנאמר כאן לפני לא להעתיק לשום מקום אחר.

ליהי שחר ברמן: את שאר המפעלים אנחנו מתכוונים לשמר ולחזק ולאפשר להם לעבור תהליך של התחדשות.

ליהי שחר ברמן: מבין המפעלים האלה, מפעלים שיבקשו לעבור לאזור תעשייה בדרום, אנחנו ניתן להם את התמיכה עבור זה אבל אין כוונה להקים – לאור השמועות שרצות – תעשייה פטרוכימית בנגב.

ליהי שחר ברמן: זה ממש לא המקום שבו אנחנו רוצים לשים את התעשיות המיושנות האלה.

ליהי שחר ברמן: אני אתן לכם דוגמה על תכנית קרקעו הצפון שהשרה גילה גמליאל הזכירה.

ליהי שחר ברמן: זאת תכנית של 1,200 דונם בסמוך לבז"ן ובסמוך לקריית אתא, מאות מטרים מקריית אתא, שזו אחת התכניות שאנחנו מבטלים במסגרת התכנית הזו.

ליהי שחר ברמן: במסגרת אותה חוות מכלים של 600 דונם, לצידה היה אמור להיות אתר טיפול בפסולת.

ליהי שחר ברמן: כולנו מבינים שצריכים לקום אתרי טיפול בפסולת והיכן נקים אותם?

ליהי שחר ברמן: הנגב לא פח הזבל של המדינה אבל הוא כן מאפשר לנו להקים מתקנים שאנחנו לא יכולים לשים בסמוך לתושבים, כך שנוכל לתת מענה לצורכי המשק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו שליטה על המצגת?

קריאה: חלקית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באופן שאי אפשר מסך מלא, אבל אפשר להתקדם.

קריאה: כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בואו ננסה לעשות את זה לא במסך מלא אבל נתקדם.

ליהי שחר ברמן: כאן אנחנו רואים את שלל התשתיות שנמצאות שם היום – שדה התעופה, רשת של מסילת הברזל שמאפשרת חיבור תחבורתי לאזור הזה, כבישים ראשיים, כבישים משניים, עורף הנמל ובלב האזור הזה של הפארק המטרופוליני יש את התעשייה בתוך עיגול סגול ואנחנו יכולים לראות לפי החצים שאתם רואים, הוא השפה של כל האזור הזה הוא כל אגן הקישון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': החצים הם הכיוון של המים

ליהי שחר ברמן: כן.

ליהי שחר ברמן: זה בעצם מורד אגן ההיקוות של הקישון.

ליהי שחר ברמן: כל טיפה שנופלת בתוך אותו אגן היקוות, בסופו של דבר מגיעה לנקודה הזאת.

ליהי שחר ברמן: לכן כל התכנון שעוד רגע טלי תציג, הוא תכנון מוטה מים.

ליהי שחר ברמן: זאת אומרת, במסגרת כל העיר החדשה הזאת יש אגני מים ויש תעלות ואלמנטים נופיים שמוסיפים ערך מוסף מאוד מאוד יפה לתכנית הזאת.

סונדוס סאלח: יש לכם גם כיוון הרוח בתכנון הזה?

סונדוס סאלח: החלקיקים נעים.

סונדוס סאלח: זה לא שהם נמצאים במקום מסוים.

ליהי שחר ברמן: נכון.

ליהי שחר ברמן: המקורות של אותם חלקיקים, אלה המקורות שאנחנו סוגרים.

ליהי שחר ברמן: התעשיות המזהמות שפולטות את זיהום האוויר, אותן אנחנו סוגרים כי כיוון הרוח לוקח את אותם חלקיקים לכל מקום ואף אחד לא יוצא נקי מסביב לאמבטיה הזאת שנקראת מפרץ חיפה.

ליהי שחר ברמן: בהקשר של כיוון הרוח אנחנו כן מתכננים את התכנית הזאת בהתאם להשלכות של משבר האקלים.

ליהי שחר ברמן: זה אומר שכמו שאנחנו מתכננים את הנגר לאירועי הצפה שהם היום כבר לא נדירים – היום אלה ממש אירועים של פעם-פעמיים בשנה – אותו דבר לטפל באיי חום עירוניים, לטפל בחתכי רחוב כך שיהיו מוכווני הליכה ומוכווני תחבורה ציבורית.

ליהי שחר ברמן: בהקשר הזה גם כיוון הרוח זה משהו שמתחשבים בו בהקשר של תכנון למנוע אי חום עירוני.

ליהי שחר ברמן: כאן אנחנו רואים את כל התשתיות שקיימות שם כבר היום וכמה בקלות אנחנו יכולים ליצור כאן עיר חדשה.

ליהי שחר ברמן: אנחנו רואים את ה-גריד הזה שמתווסף כאן, שבעצם אם אנחנו מוציאים את התעשיות הפטרוכימיות וכמובן מנקים את הקרקע ויש לנו מתוך הכנסות הפרויקט סכום שמוקצה בדיוק לפעולה הזאת, אנחנו יכולים להכניס לכאן גריד של בתים, של סביבה אורבנית שמתחברת בדיוק לתשתיות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה החצים הצהובים?

ליהי שחר ברמן: החצים הצהובים, זו המשמעות של לחבר את המטרופולין.

ליהי שחר ברמן: לצדי יושב ראש עיריית נשר, רועי לוי, ואנחנו רואים את כל הקריות של שמסביב למפרץ שהיום הן מנותקות.

ליהי שחר ברמן: יש בעצם חור שחור שהוא לא סביבה לבני אדם.

ליהי שחר ברמן: אי אפשר ללכת בו, אי אפשר אפילו לנסוע בו באזור הזה.

ליהי שחר ברמן: בעצם המפעלים המזהמים ומסביבם מרחקי הפרדה שאי אפשר להקים בהם שום רצפטור ציבורי.

ליהי שחר ברמן: אנחנו רואים שהתכנית הזאת מחברת את המטרופולין והיא תהפוך להיות לב המטרופולין.

ליהי שחר ברמן: אנחנו מתכננים רכבות מהירות שיגיעו ללב המטרופולין ויחזרו לכל מקום אחר בארץ ויחברו את כל הצפון לאזור הזה.

ליהי שחר ברמן: זה ממש לב המטרופולין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טלי יער קוסט, בבקשה.

טלי יער קוסט: אני מאוד מבקשת שתיתנו לי לעשות "שר" כי יש כאן

טלי יער קוסט: עבודה מטורפת של צוות שעבד כמה שנים.

ליהי שחר ברמן: אני אעביר את השקפים.

טלי יער קוסט: אתם לא תראו כלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסדר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק רגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ליהי לוקחת את העכבר לידיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור שמחון, כשלא היית כאן, נשאלה שאלה על ידי אחד מחברי הכנסת האם הוועדה כוועדה – כיוון שחלק מדוח מקינזי פורסם בהשחרה – תוכל לקבל את דוח מקינזי השלם.

אברהם שמחון: את זה יובל מכיר.

יובל אדמון: אני בדיוק מתכתב עם הלשכה המשפטית במשרד ראש הממשלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמח לקבל תשובה.

טלי יער קוסט: יש לי כאן משהו לא מובן.

טלי יער קוסט: אני צריכה שתתנו לי לעשות "שר".

טלי יער קוסט: ליהי, את לא יכולה להעביר כי לא יראו כלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רואים.

טלי יער קוסט: אתם רואים תמונה סופית עם אנימציה שעולה.

טלי יער קוסט: מה שתראי, תראי תוצר סופי אבל לא תראי מה שהיה לפני כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ננסה להתגבר על הכשל הטכני הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להודות לך השרה להגנת הסביבה שבאת לכאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו עוד הרבה עבודה אבל אנחנו נחושות, נכון?

גילה גמליאל: לגמרי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה גם לך אדוני המנכ"ל.

טלי יער קוסט: מי שאחראי על המחשוב, שייתן לי אקספט לעשות שרינג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצטרפה אלינו חברת הכנסת תמר זנדברג.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שאני קצת מתביישת שזה הדיון הראשון אליו אני מצטרפת בוועדה שזו ועדה שחביבה עלי ואת באופן אישי חביבה עלי ומוערכת על ידי.

תמר זנדברג: באמת ברכות, כל הכבוד.

תמר זנדברג: ממעקב בינתיים אחרי הדיונים, כולל אחרי תחילתו של הדיון הזה מרחוק, אין לי ספק שיש כאן גדולות ונצורות שהולכות לקרות והנושא הזה בראשן.

תמר זנדברג: אני חייבת לומר שאני מסתכלת על ההצהרות של השרה, של פרופסור אבי שמחון שלי אישית יש אתכם הרבה חילוקי דעות בשלל נושאים, ואני חייבת לומר שהיינו כחולמים.

תמר זנדברג: לשבת כאן בשנת 2020 ולשמוע שבשנת 2025 יש כוונה לסגור את התעשייה הפטרוכימית המזהמת במפרץ חיפה לטובת המטרופולין, לטובת האוויר, הקרקע, המים, לטובת תושבי חיפה וכלל תושבי הצפון וכלל תושבי מדינת ישראל.

תמר זנדברג: באמת זה לא פחות מהיסטוריה.

תמר זנדברג: אני ממש משתמשת במלים האלה למרות שאני יודעת שהדרך עוד ארוכה ולמרות שאני יודעת שנשב כאן כולנו ב-2025 ונחזור לפרוטוקולים אבל אני מעדיפה להיות היום אופטימית כי באמת מספר השנים בהן אנחנו היינו אלה שניסינו להסביר כמה במטרופולין יש את הבור השחור הזה, כמה התעשייה הזו לא נחוצה לצורכי המדינה, ואם כן, זה באופן מאוד מאוד שולי יחסית לנזק שהיא גורמת, עד כמה התעשייה הזו היא תעשייה מיושנת שאנחנו לא יכולים להתקדם אתה לעתיד נקי ומקיים, ועד כמה המטרופולין השלישי בגודלו במדינה, שמנקז אליו אזור שלם, נפגע – באמת קשה להסביר את התחושה.

תמר זנדברג: זה הרבה פעמים לדבר אל אוזניים שנראות אטומות ואל קירות שנראים ערלים ופתאום לשמוע את אותם דברים שאנחנו אמרנו כאקטיביסטים מנציגי הממשלה, זו תחושה שהיא מזככת והיא מזכירה לנו לשם מה אנחנו באים לפעילות הציבורית.

תמר זנדברג: אחרי שאמרתי את זה, גם כמי שהיא למודת קרבות ומאבקים, נכונו לנו כאן עוד הרבה קרבות ומאבקים כדי לגרום לכך שזה יקרה.

תמר זנדברג: זה באמת צריך להיעשות בצורה הוליסטית.

תמר זנדברג: שמחתי לשמוע, פרופסור שמחון, שבעיקר דבריך שמת את מטרופולין חיפה כי אני באמת חושבת שזאת לא סוגיה של זיהום אוויר בלבד, בוודאי זאת לא סוגיה של תעסוקה או אפילו בריאות - היה כאן פרופסור גרוטו שטוב שהצטרף אלינו גם בעיצומו של משבר בריאותי שהוא בוודאי מטפל בו – אלא זו סוגיה קודם כל עירונית, כלכלית, חברתית, שמקיימת את אזור מטרופולין חיפה ואת אזור הצפון כולו.

תמר זנדברג: כך אנחנו צריכים להתייחס לזה, מהנקודה הזאת כי זאת הנקודה הנכונה.

תמר זנדברג: בלי שנקיים את המשולש הזה של סביבה, כלכלה וחברה, אנחנו לא נוכל באמת לרדת לשורשי המשבר החריף הזה.

תמר זנדברג: אני שמחה מאוד לראות שיש תכנית לאומית.

תמר זנדברג: זאת באמת תכנית לאומית שצריכה להיות מוכרזת וככזאת היא צריכה להיות מתוקצבת.

תמר זנדברג: אין לי ספק שהדרך עדיין ארוכה אבל אני סומכת גם עליך בראשות הוועדה מיקי וגם על הכוחות החדשים במשרד ועל הכוחות שהצטרפו שיעשו את הדרך הזו.

תמר זנדברג: הלוואי שבאמת בשנת 2025 נוכל לשבת כאן ובמקום לפתוח מפעל, נסגור סרט על סגירת מפעל במדינת ישראל.

תמר זנדברג: זה באמת יהיה יום חג ויום שמח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש עיריית נשר, אני ממש שמחה על כך שעשית את כל הדרך והצטרפת אלינו אבל אני רוצה שננסה להתקדם ולכן קודם נראה את התכנית ואז נמשיך לדבר עליה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טלי, יש שליטה והכול בסדר?

טלי יער קוסט: יש שליטה.

טלי יער קוסט: תודה רבה.

טלי יער קוסט: נמצא כאן צוות רב-תחומי שעובד אתנו כבר כמה שנים בהמון התלהבות, אינטנסיביות ועם זיק בעיניים.

טלי יער קוסט: כולם כאן, כך שאם יהיו שאלות בהמשך – אנחנו נוכל לענות.

טלי יער קוסט: אני רוצה להתחיל מעבר למטרות או יעדים והמגבלות שאולי ראיתם שטלי הציגה.

טלי יער קוסט: אנחנו בדקנו מתחמים שונים דומים ברחבי העולם.

טלי יער קוסט: אתם רואים כאן רק שתי דוגמאות מלונדון ומפריס.

טלי יער קוסט: מי שמכיר את אזור התעשייה של האולימפיאדה.

טלי יער קוסט: זה היה אזור תעשייה כבד והיום זה אזור מגורים עם תעלות מים אקולוגיות ובריכות מים כפי שאנחנו רואים בחזון שלנו לאזור הזה, כפי שתראו בהמשך.

טלי יער קוסט: קצת לקבל מושג על קנה המידה.

טלי יער קוסט: זה התצ"א.

טלי יער קוסט: מי שמכיר, מתחם בז"ן, הנמל, ואנחנו הלבשנו על זה את מפת תל אביב.

טלי יער קוסט: כיכר רבין, אתם רואים כאן את כיכר המדינה ואת נמל תל אביב, אפילו את שדה דב שממש יושב על השדה הקיים בחיפה.

טלי יער קוסט: יש את הספורטק, את המוזיאונים, את האוניברסיטה, מרכז הירידים ואפילו את פארק הירקון שיושב כמעט היכן שיושב פארק המטרופולין בחיפה, ויש לנו אפילו את רמת החייל.

טלי יער קוסט: כלומר, יש שם חתיכת עיר ענקית.

טלי יער קוסט: יש כאן הזדמנות היסטורית לקשור את כל הרשויות מסביב שמבחינתן זה היום חור שחור.

טלי יער קוסט: כשאנחנו התחלנו לתכנן, הדבר הראשון אתו התחלנו זה למעשה להבין מה הם נתוני השטח.

טלי יער קוסט: מי שמכיר קצת, זה אגן היקוות של 1,100 קילומטר מרובע.

טלי יער קוסט: כלומר, אנחנו כאן בפינה הזאת וכל השטח הזה באירועי קיצון בעצם זורם עם תמונות לא נורמליות.

טלי יער קוסט: אלה תמונות מחורף 1992 ותזכרו מה קרה בחורף האחרון.

טלי יער קוסט: אנחנו הבנו שמעבר לזה שהשטח הוא כולו שטח הצפה גדול, כבר היום מורד הקישון לא יכול להוליך את השיא.

טלי יער קוסט: מי התהום גבוהים ותראו מה קורה כאן.

טלי יער קוסט: בזמן גשם, הכול מוצף.

טלי יער קוסט: אלו תמונות מהחור האחרון שלא לדבר ולהזכיר את מה שקרה לנו בנהריה.

טלי יער קוסט: אם כן, חס ושלום שלא יקרה כאן.

טלי יער קוסט: אנחנו צריכים להיות מוכנים לזה והתכנון שלנו לוקח את הדברים בחשבון.

טלי יער קוסט: כאן אתם רואים חתכים שנעשו.

טלי יער קוסט: כלומר, דברים נעשו לא רק על בסיס חזון וחלומות של ארכיטקטים אלא גם חתכים של המוצא החדש לקישון שאנחנו מציעים.

טלי יער קוסט: הדברים נעשו תוך כדי בדיקות אקולוגיות על ידי אקולוג.

טלי יער קוסט: אני אומר דבר מאוד מעניין והוא שהיום המפעלים משתמשים פי 10 בכמות מי תהום מכפי שאנחנו רוצים להשתמש.

טלי יער קוסט: מי התהום, האקוויפר מאוזן.

טלי יער קוסט: אמר לנו נועם בר-נוי, האקולוג שהכין את הדוח, שאם יש מקום לעשות את החלום שלכם, זה המקום.

טלי יער קוסט: אני מעבירה את רשות הדיבור למתניה ז'ק, אדריכלית הנוף של הפרויקט.

מתניה ז'ק-רייכר: שלום לכולם.

מתניה ז'ק-רייכר: מאוד מרגש אותנו להציג.

מתניה ז'ק-רייכר: התפקיד שלנו היה אינטגרציה בכל הנושא של תשתיות הנוף שזה סביבה, טבע ושטחי הפנאי ויחד ליצור ממשק עם הבינוי.

מתניה ז'ק-רייכר: בעצם התכנית המהפכנית הזו, נקודת המוצא שלה היא מי המרחב.

מתניה ז'ק-רייכר: זה מה שהתחלנו להראות עם הנושא של הסדרי המים מעל ומתחת לקרקע, אבל גם כאן אפשר לראות את כל סביבות המים המגוונות שזיהינו בתוך מרחב התכנון.

מתניה ז'ק-רייכר: מיפינו אותם והבנו שאנחנו מתכננים את עיר העתיד והפתרונות שנציע יהיו מבוססי טבע.

מתניה ז'ק-רייכר: אני חושבת שזה גם אחד הדברים הקריטיים שעלו לאחרונה, בתקופת המגיפה, החשיבות הזאת של איכות – לא רק כמות - שטחי הפנאי והטבע שיש לנו במרחבים הבנויים.

מתניה ז'ק-רייכר: בנינו אסטרטגיה שלמה לנופי המים שעובדים מהשטחים הפתוחים, מהנוף הגדול, ואנחנו מכניסים אותם פנימה עד פנים הבלוק כדי לייצר אורבניזם ייחודי.

מתניה ז'ק-רייכר: המפרץ הזה הוא מדהים.

מתניה ז'ק-רייכר: אנחנו נוהגים להסתכל על הכרמל אבל למעשה גילינו מישור ייחודי ברמה ארצית הוא כולו מלא מים ואנחנו רוצים – הצוות עובד יחד – לבנות מרחב אורבני חד פעמי במפרץ חיפה.

מתניה ז'ק-רייכר: לכן, אם אנחנו רגילים לתכנן עיר ולדבר על פארק כזה או אחר, בעצם התכנית הזו מציעה תפיסה חדשה לגמרי שעוברת מפארק למתווה שהוא כולו כחול-ירוק והנוף כאן הוא גם תפקודי בכמה רמות, גם בנושא המים וגם בנושא איכות שטחים הפתוחים.

מתניה ז'ק-רייכר: אז אנחנו מגיעים לשאיפה הכי גדולה שלנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נקטעת.

מתניה ז'ק-רייכר: אתם יכולים לקבל כאן התרשמות.

מתניה ז'ק-רייכר: הדבר הכי חשוב הוא הנושא הזה של מקום למים ואפשר לראות את פעולות התכנון העיקריות ואת המתווה כחול-ירוק שנוצר בתכנון שהוא כולו שזור בתוך המרחבים הבנויים הם לא רק דיור אלא הם יהיו גם מרחבים יצרניים שישמרו על האופי של מפרץ חיפה, לא כמקום מזוהם אלא כמקום שמספק תעסוקה, אקדמיה, מגורים וכמובן שטחי טבע ופנאי.

טלי יער קוסט: זה שטח התכנית.

טלי יער קוסט: למעשה מה שחשוב כאן להבין זה שאנחנו מדברים על שטח מופר.

טלי יער קוסט: כלומר, אנחנו לא לוקחים כאן שטחים שחבל לנו לפגוע בהם.

טלי יער קוסט: יש כאן רשת תשתיות מוכנה, רשת כבישים ראשית, רשת כבישים משניים – כל אלה נמצאים כאן.

טלי יער קוסט: למעשה אנחנו אומרים שבקוסמטיקה קלה יכולים לקח את כביש 772 למשל, מי שמכיר אותו, ולהפוך אותו לשדרה.

טלי יער קוסט: אנחנו מכירים כולם את שדרות רוטשילד בתל אביב שאף אחד לא הלך בהם עד ששמו קצת דשא וקיוסקים.

טלי יער קוסט: יש לנו את אותם נחלים ובריכות מים ותעלות קיימות, חקלאיות, ואנחנו בעצם את מי התהום והופכים אותם לבריכות מי תהום משולבות במגורים יחד עם הצעות נוספות כמו מוצא חדש לקישון, מרינות ונושאים אחרים שציינה מתניה.

טלי יער קוסט: כל זה בממשק עם עיר טבע ויצירת אורבניזם אחר.

טלי יער קוסט: אנחנו קוראים לזה עיר חובקת טבע, שבעצם לוקחת את המצב היום יש מאין – כך אנחנו קוראים לזה – והחור השחור הזה הופך לעיר שלמה שכל רשת הרחובות שמחברת את קריית אתא לפארק המטרופוליני, את נשר, את רכסים, את קריית חיים, הכול, כמכלול אחד שמוביל גם לים עם בתי קפה, מסעדות וכולי.

טלי יער קוסט: אם זה המצב היום שאתם מכירים, זה כביש 70, כביש 75, עם כל אותם חיבורים עליהם דיברנו, עם שדרות, הולכי רגל, אופניים וכולי אם אנחנו מסתכלים על צפון התכנית, אנחנו מדברים על פיתוח מוצא חדש לנחל הקישון.

טלי יער קוסט: אנחנו מכירים את זה מהרבה פרויקטים גדולים – ביג בבוסטון, תעלת צ'ינצ'ון בסיאול שהייתה אוטוסטרדה ואתם רואים מה היה ואיך זה היום.

טלי יער קוסט: כלומר, אנחנו יכולים בתכנון נכון גם לתת מענה למים, גם להביא את המים למגורים עם אינטנסיביות גבוהה וגם לתת פתרון להתרוממות המים במקרי קיצון או מעלה פני הים.

טלי יער קוסט: אנחנו מבקשים לייצר שרשרת מעגנות - אנחנו לא מדברים על מעגנה אחת – כדוגמת סט קטארי בלונדון שכולנו מכירים אותה.

טלי יער קוסט: אנחנו קוראים לזה מעגנה פנימית עירונית שתכלול מגורים, מסחר, תעסוקה, ספורט, הריביירה החדשה של חיפה והקריות ואין סיבה שזה לא יקרה.

טלי יער קוסט: אני רק אומר שיש לנו פתרונות למי תהום, יש לנו פתרונות איך להתגבר על ה-דיפו שקיים היום בחיפה.

טלי יער קוסט: אם זה המצב שאתם מכירים – חוות המכלים, עורף הנמל, המרכז התפעולי של ה-דיפו והנחל שהיום לא רואים אותו, הוא בתוך תעלה.

טלי יער קוסט: זה יהיה מחר.

טלי יער קוסט: כלומר, אנחנו יכולים לייצר כאן שדרה עירונית עם כיכר, עם טיילת חוף ועם בתי קפה וכמובן מרכזים.

טלי יער קוסט: שוב, מבט מהים – אתמול, היום ומחר.

טלי יער קוסט: אתם רואים את אותה מוצא חדש לקישון עם המרינות שאנחנו מציעים והשדרה הראשית שהיא שדרת חלוצי התעשייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה שדה התעופה של חיפה משתלב בסיפור?

טלי יער קוסט: הנה שדה התעופה.

טלי יער קוסט: הוא משתלב ואין בעיה.

טלי יער קוסט: גם הראינו שכמו ליד שדה דב, אנחנו מכירים בטיילת בתל אביב, אפשר מעבר גם של 10 מטרים של המשך הטיילת שאפשר לעשות ג'וגינג וללכת לטייל.

טלי יער קוסט: גם כאן יש חורשת עצים מקסימה.

טלי יער קוסט: כל מה שאתם רואים כאן, בעצם קיים ואפשר לשלב את זה יחד עם שדה התעופה.

טלי יער קוסט: זה לא סותר.

ע'דיר כמאל מריח: יש הסבר על הטיפול בשפכים באזור הזה?

ע'דיר כמאל מריח: איך יטופלו?

שלמה כץ: יש בחיפה מט"ש.

שלמה כץ: הוא היה המט"ש הכי גדול הראשון אחרי השפדן.

ע'דיר כמאל מריח: באזור המטרופולין.

שלמה כץ: יש מתקן טיפול אזורי רציני.

שלמה כץ: הוא בצד המזרחי לאזור המתוכנן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא מספיק גדול כדי לכלול עוד כמה יחידות דיור?

שלמה כץ: הוא מתוכנן גם להרחבה וגם מעבר לשלישוני.

טלי יער קוסט: נעבור מהר לפתרון לנוף טיפוסי אחד שיכול לתת מענה גם בגינון של הגגות, גם בריצוף מחלחל, גם במאגר ויסות כשאנחנו מכירים מתקנים כאלה שמשולבים בפיתוח.

טלי יער קוסט: כל זה בעצם יביא אותנו לפתרון ש-80 אחוזים מהתכסית הבנויה בעצם תקבל פתרון של שימור נגר.

טלי יער קוסט: אם אנחנו מסתכלים על אזור דשנים היום, זה מה שמתוכנן לאזור מחר.

טלי יער קוסט: קוראים לו אי המוזיאונים שלמעשה ידע לקבל את המים במקרי קיצון גם בצורה כזאת כדוגמת פארק בסין.

טלי יער קוסט: אנחנו הראינו לכם את האפשרויות של חיבור העיר לים עם מעגנות נוספות.

טלי יער קוסט: זה מקרה של פרויקט אחר בשיקגו.

טלי יער קוסט: אתם יכולים לראות.

טלי יער קוסט: הנושא הזה של הלבניות, בתקווה שישקמו כי אני בהחלט מסכימה עם עינת קליש שהם היום באזור הזה, כדאי לשלב אותן והן יכולות להשתלב בפארק המטרופוליני.

טלי יער קוסט: אין סיבה שלא.

טלי יער קוסט: שילוב של המרחב הציבורי בממשק של עיר בטבע.

טלי יער קוסט: אתם רואים כאן את התעלות והמגורים סביב בריכות מי התהום שאנחנו מציעים.

טלי יער קוסט: פתרון של ה-דיפו.

טלי יער קוסט: אני מעבירה את השרביט לברק כץ, יועץ מטעם חברת אתוס לאיכות הסביבה.

טלי יער קוסט: תודה.

ברק כץ: אני אהיה קצר כי ביקשו ממנו להזדרז.

ברק כץ: כל התכנית עצמה משובצת בהיבטים הסביבתיים החל מנושא של איכות אוויר וריחות, סיכונים, זומי קרקע, מטרדי רעש, מגבלות תכנוניות – כל הדברים האלה שבעצם מובילים אותנו לשנות את פני המפרץ של היום.

ברק כץ: הוזכר גם קודם שאנחנו רוצים לשלב בתכנית החדשה גם את כל המים כדי ליהנות מהם, שיעלו למעלה, וליהנות מהמים בדרך התכנונית המיוחדת שאנחנו מציעים וגם לשלב את האקולוגיה במסדרונות אקולוגיים, בשילוב של הנחלים קישון וציפורי עם חיבורים לכרמל.

ברק כץ: יש כאן את הרציונל ואין טעם לדבר עכשיו על פליטות של אוויר מכיוון שהרציונל הוא לסלק את מרבית הפליטות.

ברק כץ: לגבי השקף הזה.

ברק כץ: אנחנו נתבקשנו לעשות הערכה של עלויות של זיהום קרקע ומי תהום, פינוי התעשיות.

ברק כץ: עשינו את זה בזמן קצר מאוד כך שמדובר על עבודה מאוד מאוד מאומצת אבל זריזה עם המשרד להגנת הסביבה, בשיתוף ראש האגף לקרקעות מזוהמות אבי חיים.

ברק כץ: אנחנו מציעים תמהיל של טיפולים ביולוגי, כימי ופיזיקלי מתוך הנחה ש-40 אחוזים מהשטח של תכנית השלד למפרץ תהיה עבור מגורים ו-60 אחוזים עבור תעשייה ומסחר, כך שבסך הכול הגענו לעלויות של שיקום קרקע ומי תהום בסכום כולל של כ-1.5 מיליארד שקלים.

ברק כץ: בסוף לקחנו מטווחי ביטחון בין 1 ורבע ל-1 ושלושת-רבעי מיליארד, אבל צריך לזכור שזאת הערכה ראשונית שצריכה להיות מבוססת בהמשך על חקירה מפורטת של קרקע ומי תהום וכל אחד מהמפעלים גם כסקרים היסטוריים וגם כהמשך חקירה, דיגום וטיפול בקרקע עצמה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוך בורוכוב, אתה אתנו?

ברוך בורוכוב: המטרה שלנו היא לשנות את המגמה של היחלשות העיר חיפה ומחוז חיפה בהיפוך תהליכים כלכליים, סביבתיים ודמוגרפיים שהם חלק מתהליכים ארוכי טווח.

ברוך בורוכוב: לצורך העניין הזה, במהלך השנים, נעשו 5 עבודות כלכליות - ואני מקווה שעוד רגע נוכל לראות את העבודות שנעשו – כאשר כל אחת מהעבודות האלה משלימה אחת את השנייה ויוצרת לנו את זה הפרויקט הזה הוא גם ישים כלכלית.

ברוך בורוכוב: אני אעבור לעבודות שנעשו.

סונדוס סאלח: באיזשהו שלב אתם תדברו גם על מגבלות התכנית

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מגבלות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה חלום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון?

סונדוס סאלח: זה יותר מדי טוב מכדי להיות אמיתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האמת שהתכנית הזאת היא מדי טובה מכדי להיות אמיתית, בעיני היא תכנית פנטסטית והיא באמת לוקחת את כל ההיבטים ומתכללת את הכול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברמת התכנון היא פנטסטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השאלה – ולזה נגיע עוד מעט – עד כמה אנחנו מצליחים להביא את זה למציאות.

סונדוס סאלח: אני צריכה לצאת.

סונדוס סאלח: יש רביזיה שלי בוועדה.

ליהי שחר ברמן: אני בינתיים יכולה לענות לך על השאלה.

ליהי שחר ברמן: אני לא קוראת לזה מגבלות אלא אני קוראת לזה אתגרים.

ליהי שחר ברמן: אתגר אחד שאנחנו כרגע מתמודדים אתו הוא ליצור את החלופות למשק האנרגיה, שזה אומר לעבות את מערך היבוא של התזקיקים, זה אומר שיותר מטענים, יותר אניות עם דלקים מכל מיני סוגים יעגנו במקום אותם דלקים שהיום מייצרת בז"ן.

ליהי שחר ברמן: אנחנו בוחנים מול כל הנמלים שקיימים במדינת ישראל גם חלופה דרומית וגם חלופה צפונית מטעמי ביטחון ואנחנו מתכננים שהנמל החדש במפרץ חיפה, רציף הדלקים שלו ישרת אך ורק את החלופה הזו של יבוא תזקיקים.

ליהי שחר ברמן: זאת אומרת, הוא לא יאפשר לבז"ן לייצא יותר דלקים אלא יתוכנן כך שהוא נותן מענה לצרכי המשק של יבוא תזקיקים ומעבר לאתר האחסון החלופי.

ליהי שחר ברמן: זה היבט אחד של יבוא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא ישפיע על האתר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו חייבים אתר של אחסון תזקיקים.

תמר זנדברג: כמה מהחומר שמיוצר כרגע, אם מורידים את היצוא, כמו שאת אומרת ואני מניחה שגם לזה צריך איזשהו סוג של תחליף, כיסוי או משהו כזה, אבל כרגע רק על התעשייה הישראלית, איזה אחוז היבוא, בהנחה שהוא יהיה לתצרוכת המקומית, הוא מתוך כלל הייצור היום בבז"ן?

יובל אדמון: בז"ן הוא 60 אחוזים מהזיקוק בישראל.

ליהי שחר ברמן: נכון.

ליהי שחר ברמן: כמו שיובל אמר, היום 40 אחוזים כבר מיוצא.

יובל אדמון: 40 אחוזים מזקקים ובז"ן 60 אחוזים.

תמר זנדברג: שאלתי הפוך.

תמר זנדברג: אתה אומר לי כמה מהתצרוכת נצרכת על ידי המשק הישראלי.

קריאה: חלק מזה יוצא.

תמר זנדברג: אני שואלת כמה היצוא.

רועי לוי: 40 אחוזים.

תמר זנדברג: 40 אחוזים הם יצוא?

רועי לוי: כן.

רועי לוי: אם תפסיקי לייצר, אפשר להפחית את זיהום האוויר ב-40 אחוזים כבר היום.

שלמה כץ: אני רוצה להתייחס לנקודה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רגע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שברוך בורוכוב יסיים את דבריו.

ברוך בורוכוב: כאן יש חמש עבודות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו שומעים אותך בצורה לא רציפה.

ברוך בורוכוב: חברת KPMG שעסקה בעוגני תעסוקה כיום ובעתיד, אנחנו מבינים שהתעסוקה העתידית ומקורות התעסוקה והעוגנים הם מוקד וחלק חשוב מהתכנית.

ברוך בורוכוב: חברת תוכן שהכינה ישימות לפרויקט עשתה כאן עבודה שמאית וגם נעשתה עבודה בתחום של עלות זיהום הקרקע.

ברוך בורוכוב: המרקם העירוני החדש הזה יכלול כ-350,000 תושבים ונעשתה עבודה לגבי קצב השיווק של יחידות הדיור.

תמר זנדברג: עוד 350,000, חוץ מה-350,000 שיש היום?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מפרץ החדשנות הוא להוסיף עוד מקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הכוונה היא להוסיף עוד דירות.

ברוך בורוכוב: כן, 350,000 תושבים.

תמר זנדברג: עוד פעם חיפה.

ברוך בורוכוב: הכוונה היא שהשיווקים וגידול האוכלוסייה כאן לא יפגע בישובים שנמצאים במרחב.

ברוך בורוכוב: יש כאן בסך הכול הרבה מאוד תכניות טיפוחו לישובים באזור והכוונה של הפרויקט הזה היא להוות חלק מהפתרון המלא למשיכת האוכלוסייה החדשה מכל רחבי המדינה והעלאת אזור חיפה בחזרה לפסים של צמיחה, ללא פגיעה בישובים האחרים שנמצאים באזור ולכל אחד מהם יש תכנית פיתוח משלו.

ברוך בורוכוב: עשינו עבודה לגבי הערכת מספר מקומות העבודה.

ברוך בורוכוב: יש כאן הערכה לגבי מקומות העבודה החדשים.

ברוך בורוכוב: אפשר לראות כאן, בגרף הכחול, את מספר המועסקים החדש.

ברוך בורוכוב: מילה את על השקף הקודם.

ברוך בורוכוב: הפרויקט זה ייצור מקומות עבודה הרבה מעבר לאוכלוסייה שתחיה בתוך הפרויקט הזה וזה אומר שהוא יהווה מנוף לכך שכל המרחב הזה יגדל.

ברוך בורוכוב: זה מנוף לגידול מקומות תעסוקה בכל המרחב.

ברוך בורוכוב: לגבי המועסקים הקיימים.

ברוך בורוכוב: ברור לכולם שהמועסקים הקיימים, אין כוונה להרוס משהו בלי להקים משהו חלופי כאשר היום במפעלים המזהמים מועסקים – גם במעגל הראשון וגם במעגל השני- קרוב ל-5,000 עובדים כאשר חצי מהם במעגל הראשון וחצי מהם במעגל השני.

ברוך בורוכוב: ברור לנו שצריך לתת פתרון לכל עובד אבל בסך הכול אנחנו מדברים כאן בהיקפים לא גדולים של מקומות עבודה.

ברוך בורוכוב: נעשתה עבודה לגבי מוקדי אשכולות תעסוקה עתידיים כאשר זאת ההתמחות של חברת KPMG.

ברוך בורוכוב: התעסוקה העתידית תתבסס על היי-טק, ביו-טכנולוגיה, תיירות ונגזרותיה, הנמלים החדשים, פיתוח עסקי של גופים ציבוריים.

ברוך בורוכוב: יש על זה עבודה מלאה שנעשתה בתיאום עם משרד הכלכלה - אנחנו עוד צריכים להשלים את העבודה הזאת אתם ולהגיע למסקנות משותפות – ועם המועצה הלאומית לכלכלה.

ברוך בורוכוב: עלות ניקוי הקרקע.

ברוך בורוכוב: נעשתה עבודה, כמו שאמר קודם ברק כץ.

ברוך בורוכוב: יש נקודה שאני רוצה להדגיש לגבי זיהום הקרקע.

ברוך בורוכוב: מתברר שבעומק של 5 מטרים בכל המרחב הזה, קיימת שכבת מגן של קרקע חרסיתית שומנית שהגנה על מי התהום מזיהום הקרקע.

ברוך בורוכוב: זאת אומרת, מי התהום אינם מזוהמים ונכון שיש כאן היקפים מאוד מאוד גדולים שנדרשים לניקוי קרקע ואנחנו מעריכים את היקף ההשקעה הנדרשת לעניין הזה, בשטחים של הפעלים המזהמים, בכמיליארד שקלים מסך מקורות הפרויקט.

ברוך בורוכוב: לגבי המקורות.

ברוך בורוכוב: בסך הכול הפרויקט הזה אמור להיות פרויקט סגור ולא להתבסס על תקציב המדינה.

ברוך בורוכוב: לכן המקור של הפרויקט, המקור הכלכלי, הוא הקרקעות שיימכרו וההכנסות ממכירת קרקע שמוערכים בכ-13.5 מיליארד שקלים כאשר המטרה שלנו היא להעלות את מחירי הקרקע ליחידת דיור במחירים של כ-150,000 ליחידת דיור, שזה פחות או יותר מחירי יקנעם, בטווח של 20-25 שנים מחירים של זיכרון, שזה בערך 400,000 שקלים, וזה מה שמצביע על היוקרה של הפרויקט הזה.

ברוך בורוכוב: לקחנו דוגמאות ממקומות אחרים במדינת ישראל בהן הקימו שכונות על חוף הים ומרינות – באשקלון ובהרצליה – והשווינו את זה מול שכונות אחרות באותן ערים כדי להבין מה היקף הגידול בסך הכול המקורות שיהיו כאן.

ברוך בורוכוב: הפרויקט הזה חולק לארבעה שלבים.

ברוך בורוכוב: בסך הכול 100,000 יחידות דיור, כ-2.1 מיליון מטרים של תעסוקה.

ברוך בורוכוב: רואים כאן את ארבעת השלבים.

ברוך בורוכוב: בסך הכול כל הפרויקט הזה לווה על ידי הוועדה המחוזית ולשכת התכנון.

ברוך בורוכוב: המטרה שלנו היא להתחיל החל משנת 2026 לשווק יחידות דיור בהיקף של 1,500 עד 2,500 יחידות דיור בשנה.

ברוך בורוכוב: ברור לנו שמדובר כאן בפרויקט לאומי ארוך טווח ולהערכתנו הוא יימשך כ-40 שנים.

ליהי שחר ברמן: זאת השורה התחתונה.

ליהי שחר ברמן: זה מה שאנחנו עושים כדי לאפשר את היערכות משק האנרגיה ליום שאחרי בז"ן.

ליהי שחר ברמן: נשאלתי על האתגרים.

ליהי שחר ברמן: דיברתי על הסוגיה של היבוא.

ליהי שחר ברמן: אנחנו כרגע, כמו שרפי אמר, ממש לקראת הגשה לוועדה לתשתיות לאומיות את החלופה שלנו לאחסון תת קרקעי של תזקיקים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עם מיקום ספציפי או שעדיין נבדקים כמה מקומות?

ליהי שחר ברמן: כן.

ליהי שחר ברמן: בשקף הבא אני אתאר את זה.

ליהי שחר ברמן: גם ייצור ביטומן וקונטנסנד וכל הסוגיות שכרגע נוגעות לבז"ן.

ליהי שחר ברמן: אנחנו עושים את זה בשיתוף פעולה עם כל הגופים שרשומים שם בתחתית השקף.

ליהי שחר ברמן: הסוגיה של מציאת אתר אחסון, היא מאוד מאוד מורכבת.

ליהי שחר ברמן: אנחנו לא רוצים להעביר את הרעה החולה ממקום אחד לאחר.

ליהי שחר ברמן: אנחנו חייבים להיות קרובים לנמל הדלקים בחיפה, גם לגפ"ם וגם לתזקיקי דלק.

ליהי שחר ברמן: יש הרבה מאוד קריטריונים שלפיהם אנחנו בוחרים את האתר.

ליהי שחר ברמן: הכוונה שלנו היא לבנות אתר תת-קרקעי בדומה למקומות אחרים בארץ ובעולם שהוא עם קדמת הטכנולוגיה, לא דומה למכלים שאתם רואים היום במפרץ חיפה, ששנים באתרים האלה אין דליפות ואין תקלות והוא לא מהווה פגיעה, לא ביטחונית ולא סביבתית.

ליהי שחר ברמן: הוא יהיה באחת מהשלוחות של הכרמל, של רכס הכרמל, רחוק ממקום ישוב ובסמוך לצנרת הקיימת של תש"ן וקצא"א וכך אנחנו בוחרים את החלופות הסופיות.

ליהי שחר ברמן: חשוב לי לומר שאיך שאנחנו לא מסתכלים על זה, זה יתרון לכולם, גם לתושבי טבעון, רכסים וכמובן כל התושבים במפרץ חיפה.

ליהי שחר ברמן: החלופה הזאת של אחסון תת-קרקעי של תזקיקים, היא בריאותית נכונה, ביטחונית נכונה, כלכלית נכונה וסביבתית נכונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעיקר עדיפה על אותה חוות מכלים ידועה לשמצה שאנחנו מכירים היום מקריית חיים.

ליהי שחר ברמן: נכון מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לקבל לסיכום דבריך, ברוך בורוכוב, את השורה התחתונה הכלכלית מבחינת עלות פינוי והערכה של הפרויקט הזה בכללותו.

ברוך בורוכוב: כל הדוחות הכלכליים שנעשו מצביעים על כך שקיימת היתכנות כלכלית לפינוי בתי הזיקוק, לניקוי הקרקע.

ברוך בורוכוב: בסך הכול לפרויקט הזה יש מקורות של כ-13.5 מיליארד שקלים ואנחנו מעריכים, יחד עם המועצה הלאומית לכלכלה, יחד עם כל הגורמים שעד היום הכינו דוחות עומק כלכליים לעניין, שהמקורות האלה מספיקים לביצוע המהלך הזה בלי להישען על תקציב המדינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור שמחון, מעבר לכך שהתכנית מבחינה אדריכלית נראית נפלא ובאמת לוקחת את כל ההיבטים הסביבתיים והבריאותיים, השורה התחתונה הכלכלית כאן היא מאוד חשובה וצריך להבין אותה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת אומרת, המדינה כאן בעצם לא משקיעה מכספה.

אברהם שמחון: נכון.

אברהם שמחון: את השתמשת קודם במילה תקציבי אבל אל תאמרו את זה כי זה מאוד מדאיג את אגף התקציבים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חס וחלילה שנדאיג אותו היום.

עופר כסיף: אני דווקא בעד להדאיג אותו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם יש פרויקטים שהם וין-וין, אנחנו בהחלט צריכים לדעת.

תמר זנדברג: יש וין-וין בטווח הארוך, שזה אנחנו יודעים, אבל יש את הביצוע והדרך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך אנחנו מתגברים על העלות של הדבר הזה?

אברהם שמחון: כמו שנאמר, אנחנו מאמינים שהעלות המלאה יכולה להיות מושתת על הקרקע.

אברהם שמחון: זאת אומרת, אין כאן צורך בהעברת משאבים מתקציב המדינה.

אברהם שמחון: אין שום צורך כזה.

אברהם שמחון: רשות מקרקעי ישראל שהיא בעלת הקרקע, לא רק של מתחם בז"ן אלא של כמעט 20,000 דונם בטווח הזה שבין חיפה, נשר והקריות, היא יכולה לממן את כל הפרויקט של הפינוי, של ניקוי הקרקע, של פיצוי כל מי שהמדינה תאלץ לפנות מהשטח, ואכן היא תאלץ לפנות מהשטח, הרשות תוכל לממן את כל זה מהאמצעים שיושגו ממכירת קרקעות המדינה בסביבה ואפילו יישאר עודף של כמה מיליארדי שקלים.

תמר זנדברג: אני מבינה שזה אורך עשור לשקם את הקרקע מהזיהום.

אברהם שמחון: נכון.

תמר זנדברג: אם כן, למי ימכרו ומתי?

אברהם שמחון: לרשות מקרקעי ישראל יש יכולת לממן את הפרש הזמנים הזה שבין העלויות של הפינוי והניקוי לבין המכירה של הקרקע.

אברהם שמחון: יהיה בהחלט פער של כמה שנים בין הזמן שבו יצטרכו לממן את כל הדברים הללו לבין הזמן שבו רשות מקרקעי ישראל תתחיל לקבל את התמלוגים.

אברהם שמחון: רשות מקרקעי ישראל כאן.

שלמה כץ: חלק גדול מהקרקעות לא מזוהמות.

שלמה כץ: אפשר לבנות כבר ברגע שמפנים את המתחם.

אברהם שמחון: בשורה התחתונה, רשות מקרקעי ישראל מכירה את כל התחשיבים האלה.

אברהם שמחון: היא מקבלת את האמיתות ואת התקפות של התחשיבים האלה ואנחנו סבורים שגם מבחינה כלכלית יש כאן איזשהו ערך למדינת ישראל למרות שזאת לא המוטיבציה המרכזית שלנו.

אברהם שמחון: זה לא שאנחנו רוצים לעשות את זה כדי להרוויח כסף.

אברהם שמחון: אנחנו רוצים לעשות את זה כדי להציל את המטרופולין של חיפה.

אברהם שמחון: מר יובל אדמון, אתה רוצה להרחיב ולומר מה זה יעשה לחיפה?

יובל אדמון: לא.

יובל אדמון: רציתי לענות לשאלה ששאלה חברת הכנסת זנדברג והתייחס לזה גם מנהל המחוז.

יובל אדמון: בז"ן יושבים על – אני לא זוכר בדיוק - אם זה 2,000 דונם או 1,500 דונם , ומסביב יש שטח מאוד גדול ששייך לרשות מקרקעי ישראל והם לא יושבים עליו והקרקעות לא מזוהמות.

יובל אדמון: יש שלביות של הסיפור הזה.

יובל אדמון: כל התכנית הזאת שרשות מקרקעי ישראל מציגה זאת תכנית על פני עשרות שנים ויש שלבים שונים לאורך הדרך.

יובל אדמון: יש דברים שאפשר לקדם במקביל.

יובל אדמון: זה תהליך מתגלגל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אותי מעניין מה התוספת המסיבית הזאת, גם מבחינת יחידות דיור וגם מבחינת שטחי מסחר ותעסוקה, מה זה יעשה לעיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנתונים שיש לכם מעידים לא רק על נתוני הגירה שלילית בחיפה אלא בגלל ממש גוויעה של המקום הזה.

יובל אדמון: בואי נגיד שכאשר מסתכלים על חיפה, על המטרופולין כולו, האזור הזה למשל הוא אזור שכמעט נטול לחלוטין חברות היי-טק למרות שהוא יושב ממש 10 דקות נסיעה מהטכניון, ממש קרוב, ובקו התחבורתי שמרכז את כל התחבורה בצפון מדינת ישראל ולמה לא יושבות שם חברות היי-טק, זו שאלה מוזרה.

יובל אדמון: יש פוטנציאל במיקום מכל הסיבות אבל זה בגלל שהאזור הזה מאופיין באמת בתעשייה שהיא מזהמת וכל מה שנלווה לזה.

יובל אדמון: החשיבה כאן וההסתכלות, כאשר יוצרים מקום חדש, זה לא רק שיהיה יותר ירוק, יהיו יותר מים וכן הלאה, אלא זה גם יכול לאפשר מנועי צמיחה חדשים שבהחלט תעשיות מתקדמות והיי-טק וביוטק מאוד רלוונטיות למרחב הזה בגלל הטכניות ובגלל הנגישות התחבורתית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש עיריית נשר, בבקשה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טרחת להגיע לכאן פיזית.

רועי לוי: תודה רבה לכולם.

רועי לוי: רגע היסטורי בחיים שלנו במפרץ חיפה, הצהרה כזו של יושב ראש המועצה הלאומית לכלכלה שעד 2025 אנחנו יכולים להוביל לסגירה של התעשיות הפטרוכימיות ושל השרה שמדברת על 2030.

רועי לוי: באתי לכאן בשם כל הילדים של נשר, כל הילדים של האזור ובטח הילדים הפרטיים שלי, כי כאשר אנחנו נכנסים היום לגן ילדים בעיר נשר, ואת בודקת כמה ילדים שם מחוברים למכשירי אינהלציות בבוקר, אנחנו לא צריכים את מה שאמר פרופסור גרוטו כי אנחנו מרגישים את זה יום יום ובוקר בוקר אצלנו.

רועי לוי: תכנית מפרץ החדשנות, צריך לתת כאן גם קרדיט למי שלא נמצא אתנו כאן, לשר לשעבר משה כחלון שדחף לכיוון התכנית הזאת ובכלל לכולם שמאמצים אותה.

רועי לוי: יש כאן מספר סוגיות שאני מבקש דווקא מחברי הכנסת, תרשו לי להעיר הערה קלה.

רועי לוי: אל תהיו ציניים כי מהצד השני בז"ן מסתכלים עלינו, וכשהם רואים אותנו מחייכים ולא מאמינים, תאמינו לי, אני מכיר אותם, חבר'ה נהדרים, אנשים טובים, הם מחככים ידיים בהנאה.

רועי לוי: כשאנחנו יושבים אתם בדיונים ואנחנו מדברים על בקשות שלהם להקמת מתקנים חדשים, רק לאחרונה הונח על השולחן שלנו בקשה להקמת מתקן לייצור חשמל מוגבר, בקצב מוגבר של 320 מגה-ואט, כשהם רואים אותנו ואתכם מחייכים – הם אומרים שכנראה התכנית שלהם תעבור.

רועי לוי: ראשי הרשויות לא בעניין של סגירה של בז"ן, זה משהו מאוד רציני עבור מי שחי שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת, אני עוזבת אתכם לדקה כי אני צריכה להצביע.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת הכנסת קרן ברק תחליף אותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': (היו"ר קרן ברק)

רועי לוי: קרן היא תושבת המקום והיא מרגישה את זה ממקור ראשון.

רועי לוי: לכן הנושא הזה הוא מאוד רציני עבורנו.

רועי לוי: כיום ראשי הרשויות בדילמה והדילמה היא האם לאשר לבז"ן מתקנים שכביכול מוצגים ככאלה שמפחיתים זיהום סביבתי אבל מצד שני ייקרו עבור המדינה את ההוצאה של המפעלים משם, או מאידך לומר להם, חברים, עצרו ועכשיו בואו נגדיר את התקנים, נקשה עליהם את החיים שם כדי שהם יפסיקו לחייך ולחכך ידיים ולהבין שהם חייבים לשתף פעולה עם המדינה ועם המועצה הלאומית לכלכלה כדי להתחיל לדון איך מפנים את המפעלים משם.

רועי לוי: כרגע לא נמצאת כאן השרה להגנת הסביבה אבל אני בטוח שהיא מאזינה, שוחחנו בחוץ והיא הבטיחה להגיע, והיא אולי אחת השרות הכי אקטיביות כבר מהרגע הראשון שהיא נכנסה לתפקיד בנושא של הגנת הסביבה.

רועי לוי: אנחנו חייבים ללכת אתם יד ביד והם חייבים להכביד את התקנים, להקשות על בז"ן, לגרום להם לסגור מתקנים בדיוק כפי שקרה בחיפה כימיקלים, כדי שהם יפנימו שהם לא רצויים באזור הזה ויוכלו לבוא למשא ומתן לא כשיש איזושהי חרב חזקה בידיהם אלא יבואו ממקום שבסופו של דבר הם מבינים שהם יוצאים ממפרץ חיפה וגורמים לשיפור בחיים שלנו שם.

רועי לוי: הסוגיות האלה כרגע עומדות על שולחננו, על שולחן ראשי הערים באזור, ואני יכול לומר לכם שיש אחדות דעים בין ראשי הערים שבז"ן צריך להתפנות מהאזור אבל בטח ובטח –ושמענו את זה כאן – למצוא תעסוקה לאותם עשרות ומאות עובדים שכרגע גם כן צופים ומקשיבים לנו וחרדים לגורל פרנסתם.

רועי לוי: אנחנו מבינים ללבם ויודעים כמה זה קשה ולא ניתן לתכניות האלה לעבור מבלי שאנחנו נדע שכל משפחה ומשפחה אנחנו מוצאים לה גם את החלופה התעסוקתית.

רועי לוי: תקשיבו חברים, העיר נשר ממנה אני בא נמצאת בהר הכרמל טבולה בירוק.

רועי לוי: אנחנו ממש חיים בתוך הטבע עם רמת חינוך מאוד גבוהה, בצמידות לטכניון ולאוניברסיטה.

רועי לוי: כמובן כולכם מוזמנים לבוא ולבקר, מי שעדיין לא היה.

רועי לוי: עם פארקים ועתיד של תעסוקה במטרופולין כמו אזור הפורטק שהיום אנחנו מקדמים אותו, של 400,000 מטרים מסחר.

קרן ברק: הגשר התלוי.

רועי לוי: כן.

רועי לוי: הגשרים התלויים.

רועי לוי: עם היי-טק ועיר של תיירות.

רועי לוי: הדבר היחיד שכרגע מעיב את הפיתוח האזורי, זה הסיפור הזה של המפעלים המזהמים.

רועי לוי: לכן אני שמח שהמדינה החליטה לקחת את זה כפרויקט לאומי ולהפוך את האזור הזה.

רועי לוי: כשאני מסתכל על תכנית מפרץ החדשנות, להבדיל אלפי הבדלות, אני רואה מעין ונציה קטנה עם כל התעלות שמסתובבות שם בפנים, אזור תיירותי מאוד חזק שמשלב היי-טק, משלב עסקים, ואנחנו מאוד מאוד מאמינים בזה.

רועי לוי: אני רוצה להודות לוועדה על שהזמינה אותנו ומקיימת דיון בנושא.

רועי לוי: שיהיה בהצלחה.

רועי לוי: מילה אחרונה, ברשותך.

רועי לוי: לפני בערך 15-20 שנים התייחסו לכל פעילי ארגוני הסביבה כהזויים כשהם דיברו על הוצאה של המפעלים.

תמר זנדברג: גם לפני שנתיים.

רועי לוי: אם יש לכם מקום לתת פרס, זה לאנשים האלה שגם נמצאים ב-זום וגם נמצאים כאן על הדבקות שלהם במטרה.

רועי לוי: כולם ראו אותם כהזויים אבל הם האמינו ובזכותם כרגע אנחנו יושבים סביב התכנית הזאת.

קרן ברק: תודה רבה.

קרן ברק: אני רק רוצה לומר שאכן אני תושבת המקום.

קרן ברק: (היו"ר מיקי חיימוביץ')

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לקרן ברק שהחליפה את מקומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראשת העיר חיפה, בבקשה.

עינת קליש רותם: אני שמחה להיות כאן, חלק מאירוע היסטורי ומרשים ביותר.

עינת קליש רותם: לפני שנה ורבע, במארס 2019 העלינו את התכנית של רשות מקרקעי ישראל לדיון בוועדה המקומית.

עינת קליש רותם: אני חייבת לומר שהיא אושרה פה אחד, קואליציה ואופוזיציה.

עינת קליש רותם: זה היה אירוע היסטורי גם אצלנו.

עינת קליש רותם: כלומר, עיריית חיפה והוועדה המקומית שלנו לחלוטין אתכם בתכנית הזו.

עינת קליש רותם: אמרתי והתבטאתי בהרבה מאוד אירועים שאני חושבת שמדובר בתכנית שמציגה חזון תכנוני וסביבתי יוצאי דופן.

עינת קליש רותם: מדובר להערכתי בעיר שהולכת להיות הכי מדהימה ואטרקטיבית במדינת ישראל וזה לא רק אירוע של מפרץ חיפה וכל הערים והישובים שנמצאים סביב מפרץ חיפה, אלא של כל המדינה שלנו.

עינת קליש רותם: אני רוצה לומר שני דברים.

עינת קליש רותם: קודם כל, תודה.

עינת קליש רותם: מעבר לקיום הדיון אני רוצה להודות מעומק הלב לפרופסור שמחון שמוביל את זה כבר שנים רבות בנחישות שאי אפשר לתאר.

עינת קליש רותם: אני חייבת לומר שלהערכתי חלק גדול מהמימוש או מה שאנחנו רואים, התחלה של מימוש התכנית הזאת, זה בזכותו.

עינת קליש רותם: כמובן שינוי של תודעה ומודעות של הרבה מאוד ארגוני סביבה, הרבה מאוד גופים שפעלו בשנים האחרונות.

עינת קליש רותם: אנחנו רואים כאן עתיד תכנוני ועתיד סביבתי מזהיר.

עינת קליש רותם: אנחנו חייבים גם להתייחס לעתיד הכלכלי של הסביבה שלנו, ענפי המשק שצריכים לבוא ולהיכנס לאזור, להתפתח ולהתרחב.

עינת קליש רותם: זאת לא סוגיה פשוטה ואנחנו בעיריית חיפה עובדים עליה הרבה מאוד.

עינת קליש רותם: חשוב לי עוד לומר שהיום במקביל יש שני דיונים שנראים שהם לא נפגשים – ורועי לוי ידידי הזכיר זאת רק עכשיו – כאשר מצד אחד אנחנו מדברים על העתיד של מפרץ חיפה והתכנית של רשות מקרקעי ישראל, מפרץ החדשנות, ומצד שני אנחנו יושבים הרבה מאוד בוועדות התכנון האזוריות שלנו ואנחנו צריכים לדון בבקשות של המפעלים האלה לשדרוג תשתיות שלהם, כמו תחנת הכוח החדשה שהזכירו אותה עכשיו.

עינת קליש רותם: אנחנו נוקטים בקו מאוד לא מתפשר ומאוד לוחמני.

עינת קליש רותם: אני מבחינתי לא מוכנה לדון בשדרוג התשתיות של התעשיות הקיימות כל עוד אין החלטה של הממשלה לעתיד בטווח הרחוק.

עינת קליש רותם: אי אפשר לדון בטווח הקצר ובטווח הארוך בשני דיונים שלא נפגשים ביניהם והגיע הזמן לקבל החלטה שהיא החלטה אמיצה.

עינת קליש רותם: אנחנו כמובן תומכים בחשיבה לטווח ארוך, גם אם זה אומר שזה ייקח עוד שלוש שנים ועוד חמש שנים ועוד שבע שנים.

עינת קליש רותם: אנחנו רוצים לראות את מפרץ חיפה נקי מהמזהמים ולא להשקיע כספים במפעלים שעלולים בעוד כמה שנים לבוא ולומר, סליחה, אבל אנחנו השקענו כספים ועכשיו תממנו לנו את המעבר הזה.

עינת קליש רותם: זה לא יכול לקרות.

עינת קליש רותם: לכן כאן כן נדרשת החלטה אמיצה מצד הממשלה, המשרד להגנת הסביבה, וכל הגורמים כאשר אנחנו בהעדפה ברורה לטווח הארוך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאני קוטעת אותך אבל זמננו קצר.

עינת קליש רותם: מילה אחת לסיום.

עינת קליש רותם: אנחנו בעיריית חיפה – ובעצם כל הגורמים שנמצאים כאן בסביבה שלנו ובשליטתנו – נחושים להוביל לתכנית התחדשות מפרץ חיפה ונעשה את כל מה שצריך כדי לעזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך, ראש עיריית חיפה עינת קאליש.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש עיריית קריית ביאליק, בבקשה.

אלי דוקורסקי: אני כמובן מברך על הבשורות שנשמעו כאן.

אלי דוקורסקי: אנחנו היום למעשה נמצאים במצב שאנחנו חיים בתוך רולטה רוסית, בתוך משחק באש, ואנחנו רואים שכל פעם קורים אירועים כאלה ואחרים בבז"ן ורק בנס מסתיימים ללא נפגעים וללא אבדות בנפש.

אלי דוקורסקי: מה שצריך להיות זאת הצעת מחליטים שתבוא לממשלה.

אלי דוקורסקי: אני מכהן כחבר הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בחיפה ואלינו מגיעות מדי פעם תכניות שונות שמבקש בז"ן לקדם.

אלי דוקורסקי: כך היה בחודש ינואר האחרון ואת השתתפת בדיון, חברת הכנסת חיימוביץ'.

אלי דוקורסקי: צריכה להיות אמירה של המועצה הארצית לתכנון ובנייה שמכריזה על סעיפים 77 ו-78 לחוק התכנון והבנייה שאוסרת בקשות חדשות בתחום בז"ן, אז הם יבינו שהרכבת יצאה מהתחנה וכי החלה הספירה לאחור.

אלי דוקורסקי: זאת הבקשה שלי.

אלי דוקורסקי: זה המסר שצריך לצאת מכאן, מהחלטת הוועדה היום, לנוע בכיוון של הצעת מחליטים.

אלי דוקורסקי: זאת גם הייתה הבקשה של הוועדה המחוזית בחיפה, שהמועצה הארצית לתכנון ולבנייה תאמר את דברה.

אלי דוקורסקי: הולכים על תכנית מפרץ החדשנות שכולנו, כל ראשי הערים במטרופולין חיפה , תומכים בה ולא לזגזג.

אלי דוקורסקי: לא לשחק גם לפה וגם לשם.

אלי דוקורסקי: בשלב הביניים, עד שיתקבלו כל הדברים האלה, אני מבקש להגביר את האכיפה, להחמיר את התקנים, לא לאשר אישורי פליטות נוספים.

אלי דוקורסקי: צריך להבהיר חד וחלק שהרכבת יצאה מהתחנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שולי נזר מהמשרד להגנת הסביבה שומעת את הדברים האלה ושומעת את הבקשה שמבקשים, לפחות עד אז להגביר את האכיפה ואני בטוחה שאתם עושים את זה במשרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אביהו האן, סיעת הירוקים בחיפה.

תמר זנדברג: אולי פרופסור שמחון יכול להתייחס לנושא הזה של הצעת מחליטים, מה לוח הזמנים, ולבקשות שמגיעות בינתיים.

תמר זנדברג: מראשי הערים עולה שיכול להיות שבינתיים בז"ן מנסים לקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם מנסים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני הייתי בישיבות האלה.

קרן ברק: צריך לשמוע עוד כמה קולות כדי להבין את התמונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם היית כאן בתחילת הדיון, התמונה היא שהיא מבינה שיש תעשייה והיא מבינה שיש עובדים וכל התכניות לוקחות את הדברים האלה בחשבון.

קרן ברק: לא קשור לעובדים.

קרן ברק: אני בכלל לא מדברת על העובדים.

קרן ברק: אני מדברת על הצורך בתעשייה הספציפית.

קרן ברק: על הצורך במוצרים.

תמר זנדברג: מכיוון שבסוף זה נמצא בפרטים הקטנים, השאלה היא לגבי הצעת מחליטים, הצעה שנשמעה כאן, האם יש תכנית ובאיזה טווח זמן.

תמר זנדברג: שנית, מה העמדה של המדינה כי שמענו כאן זעקה מצד ראשי הערים שמשוועים לעזרת המדינה בנושא הזה של בקשות היתרים שבינתיים מגיעות לוועדה המחוזית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראו, הנושא הזה עצום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עוד אין תאריך להחלטת מחליטים אבל כמו שאמרה כאן קדם השרה, אנחנו מקדמים החלטת ממשלה.

תמר זנדברג: חודש?

תמר זנדברג: שנה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אביהו האן, כמי שעומד בראש סיעת הירוקים בחיפה ופועל כבר שנים בנושא הזה, כמה מלים שלך, בבקשה.

אביהו האן: תודה.

אביהו האן: דבר ראשון, אני רוצה לומר שאני מברך על ההחלטה ועל האמירה האמיצה של השרה להגנת הסביבה לגבי סגירת בז"ן ב-2025.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמר את זה אבי שמחון.

אביהו האן: זה מאבק של הרבה מאוד פעילים כבר שנים רבות ואנחנו רואים שאנחנו מגיעים לנקודת זמן מאוד משמעותית ואני מברך על כך.

אביהו האן: אני רוצה לומר שבעולם נסגרו בחצי השנה האחרונה קרוב ל-50 מפעלי זיקוק.

אביהו האן: זה אומר שגם כאן האמירה הזאת שאנחנו הולכים לסגור את מתחם בז"ן, זה משהו שיקרה ואנחנו יכולים לקחת אותו כמצב נתון ולא לקבל איזשהו תהליך ואנחנו נדהמים שהוא קורה.

אביהו האן: אני רוצה להתייחס לעיקרון של תקופת הביניים.

אביהו האן: בתקופת הביניים אנחנו צריכים לדאוג שבז"ן יזהמו כמה שפחות.

אביהו האן: היום אנחנו אוספים מכל מפעלי בז"ן כמויות אדירות של זיהום אוויר ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מצמצמים את זה.

אביהו האן: אני רוצה להתייחס לאמירה שלא אהבתי לשמוע שאמרה ראשת העיר שמוכנים לקחת עוד שלוש שנים, עוד חמש שנים, אבל לא.

אביהו האן: הילדים שלנו לא רוצים עוד שלוש שנים ולא רוצים עוד חמש שנים.

אביהו האן: האמירה של השרה גמליאל ל-2025 סגירת מפעלי בז"ן, זה יעד נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האמירה לגבי 2025 היא אמירה של פרופסור אבי שמחון, מי שעומד בראש המועצה הלאומית לכלכלה.

אביהו האן: זה יעד נכון.

אביהו האן: זה יעד שצריך לכוון אליו.

אביהו האן: החלטת ממשלה שצריך להוביל בחודשיים הקרובים לכיוון הזה ולא ללכת עכשיו לאיזשהו מהלך שייקח 30-40 שנים ואנחנו נגדל עוד עשרות אלפי ילדים שהם חולי אסטמה, ואמר את זה הכי נכון ראש עיריית נשר, שהם קמים בבוקר לבית הספר עם מכשירי אינהלציה.

אביהו האן: אסור לנו לאפשר למציאות הזאת לקרות.

אביהו האן: לכן אני מברך על התהליך הזה ואנחנו נלווה את זה, אנחנו נבחן איך התכנית הזאת יוצאת לדרך.

אביהו האן: תודה רבה לכל הנוגעים בדבר ובטח לך, מיקי, שאת מובילה את הנושא בוועדת הפנים.

אביהו האן: אנחנו עבורכם ואנחנו נדאג שזה יקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי שעומד בראש המועצה המקומית קריית טבעון, עידו גרינבלום, בבקשה, כמה מלים שלך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מתקרבים לסיכום.

עידו גרינבלום: שלום לכולם.

עידו גרינבלום: אני אדבר בקצרה.

עידו גרינבלום: קודם כל, תודה לך מיקי ותודה לשרה שהייתה כאן ותודה לכל מי שהוביל את הדיון.

עידו גרינבלום: תודה לראשי הרשויות, השותפים שלי שנמצאים כאן, ולקבוצה מסורה שנמצאת כאן, חבורה של פעילים אכפתיים ומסורים שמלווים את המאבק על מפרץ חיפה ומגיעה להם תודתי ותודת כל הנוכחים.

עידו גרינבלום: קבוצה רחבה מאוד של אנשים שמובילים את זה באמונה גדולה.

עידו גרינבלום: המועצה המקומית קריית טבעון אישרה בהצבעה פה אחד – לדעתי היינו הבאים בתור אחרי עיריית חיפה – את תכנית מפרץ החדשנות ואנחנו תומכים בה בצורה פומבית ודקלרטיבית.

עידו גרינבלום: פרסמנו את העניין הזה.

עידו גרינבלום: אנחנו מאמינים שזה כיוון נכון.

עידו גרינבלום: כדי לא להאריך אני אומר שאני מאמין שבשיתוף פעולה חזק ואסרטיבי של הכנסת, המשרד, הפעילים המאוד חזקים וכמובן הרשויות, אנחנו נצליח להוציא את הדבר הזה אל הפועל.

עידו גרינבלום: אנחנו אתכם ומאחוריכם.

עידו גרינבלום: בחלק מהמקומות הוועדות שלנו אפילו לפניכם וכדי לתרגם את הדברים האלה למהלכים אופרטיביים.

עידו גרינבלום: תודה לכולם ובהצלחה.

עידו גרינבלום: נעשה ונצליח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אחרון הדוברים אלי אברמוב, התאחדות התעשיינים.

אלי אברמוב: אני אהיה קצר.

אלי אברמוב: אני אומר מה שאני תמיד אוהב לומר בפורום הזה.

אלי אברמוב: לי אכפת מהסביבה לא פחות מאשר לכל אחד מהיושבים כאן, כולל חברי הכנסת, כולל הארגונים הירוקים שהלוואי שהם היו מכבדים אותנו כמו שאנחנו מכבדים אותם.

אלי אברמוב: לעצם העניין.

אלי אברמוב: אני חושב שהיום – תזכרו את התאריך הזה, 29 ביוני 2020 – אתם החלטתם על סגירת העיר חיפה.

אלי אברמוב: אני מכיר היטב מה קורה בעולם בנושא התעשייה.

אלי אברמוב: הרבה מדינות שחשבו שאפשר לסגור תעשייה, שאפשר לסגור מקומות וימצאו פתרון תעסוקה לא רק לעוד 100,000 הקיימים אלא לעוד 350,000 אנשים שמתכננים להביא לשם – התכנית הזאת היא תכנית שאני חושב שאין לה אחיזה במציאות.

אלי אברמוב: אם מסתכלים על איזון של תעסוקה במדינות מתפתחות, תעשייה היא עוגן מרכזי.

אלי אברמוב: בישראל היא הייתה עוגן ענק והיא הצטמצמה עד כדי פחות מ-10 אחוזים מכלל המשק.

אלי אברמוב: מדינות שהגיעו למצב הזה עשו תפנית לאחור ומגבירות את התעשייה.

אלי אברמוב: כדאי ללמוד מה קורה במקומות אחרים.

אלי אברמוב: אתם מסתכלים מתחת לפנס.

אלי אברמוב: כולם כאן אומרים יסגרו את התעשייה ויהיה נקי, אבל אתם מתעלמים מנתונים.

אלי אברמוב: הנתונים לא שלנו אלא של המשרד להגנת הסביבה והם מראים והתחבורה הימית, שאותה אתם רוצים להגביר בתכנית הזאת, הם הגורמים המרכזיים לזיהום האוויר, הרבה יותר מהתעשייה.

אלי אברמוב: אני חושב שאתם צריכים להסתכל לנתונים בעיניים.

אלי אברמוב: המפעלים שלנו ומפעלים דומים להם נמצאים במדינות הכי מפותחות – בגרמניה ובהולנד – קרוב למרכזי הערים.

אלי אברמוב: המפעלים שלנו לא פולטים יותר מאשר שם.

אלי אברמוב: אם יש פליטה עודפת, צריך לטפל בה מיידית.

אלי אברמוב: אני בכלל לא מתפשר על הדבר הזה.

אלי אברמוב: אבל הסטנדרטים שיש בישראל – ויושבים כאן

אלי אברמוב: אנשים מהגנת הסביבה – לא נופלים מהסטנדרטים באירופה.

אלי אברמוב: אנחנו אימצנו את הסטנדרטים האלה ופועלים בהתאם.

סונדוס סאלח: מוכרחים לומר שזה לא נכון.

עופר כסיף: זה פשוט לא נכון.

עופר כסיף: כנראה שלא כל כך אכפת לך מהסביבה כמו שאמרת בהתחלה.

אלי אברמוב: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שממה שאנחנו שמענו כאן לפחות היום, אנחנו חושבים ומתרשמים שנעשתה עבודה מאוד רצינית שלקחה את כל הגורמים בחשבון, כולל גם את הגורמים של עתיד התעשייה וגם את של העיר חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתרשמת שהתכנית שהוצגה כאן היום היא העתיד של חיפה ותבטיח את קיומה של העיר חיפה ולא את סופה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה דווקא לסיים בדבריו של אחד הפעילים הבולטים היום בשטח, ישי וולפוביץ', מגמה ירוקה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אם אתה יכול לומר כמה מלים ולסכם.

ישי וולפוביץ': תודה רבה מיקי.

ישי וולפוביץ': תודה לך על קיום הדיון הזה, תודה לשרה ולכל אנשי המשרדים וראשי הרשויות שאמרו מלים מאוד חזקות וחשובות.

ישי וולפוביץ': עבורנו מדובר במשהו היסטורי.

ישי וולפוביץ': אני רוצה לומר בשמי ובשם כל פעילות ופעילי הסביבה במאבק הזה להעברת מפרץ חיפה לאורך השנים בשם כל הארגונים הפועלים, אנחנו רוצים לחזק אתכם ראשי הרשויות, השלטון המקומי, השלטון המרכזי, להמשיך לפעול ביחד כיד אחת כדי לתקן את אחת העוולות הגדולות שהיו כאן במדינת ישראל ולהצעיד את צפון מדינת ישראל קדימה.

ישי וולפוביץ': אסור לנו להיות שאננים.

ישי וולפוביץ': אנחנו צריכים לראות את החלטת הממשלה בשבועות הקרובים.

ישי וולפוביץ': אנחנו מאוד רוצים לוח זמנים מוגדר ולראות את התכנית הזאת יוצאת לדרך, לסגור את בז"ן בהקדם.

ישי וולפוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פרופסור שמחון, מלים אחרונות שלך לפני שאנחנו מסכמים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קודם כל, אני רוצה לשבח אותך על שנשארת לכל הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה יוצא דופן וראוי לציון.

אברהם שמחון: כמו שנאמר כאן, אני חושב שזה דיון מאוד מאוד חשוב.

אברהם שמחון: אני שמח על כך שיזמת אותו ואני מאמין שנצטרך להמשיך ולבחון את הדברים בהמשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אסכם את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מעניין אם בעוד כמה שנים נזכור את התאריך הזה ומה נחשוב עליו אבל אני נוטה לחשוב שכן נעשה כאן איזשהו ציון דרך במאבק רב השנים הזה של הוצאת המפעלים המזהמים ממפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מברכת על הודעות השרה גילה גמליאל ופרופסור אבי שמחון על הכוונה לקדם החלטת ממשלה לפינוי התעשייה הפטרוכימית ממפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה גם מודה לכל חברי הכנסת והמשתתפים שלקחו חלק בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת אם היו אנשים שרצו להוסיף אבל לצערי הרב אני חייבת לחתום את הדיון הזה עכשיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבטיחה שזאת לא פעם אחרונה שאנחנו דנים כאן בוועדת הפנים והגנת הסביבה בנושא הזה של מפרץ חיפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמשיך, נקיים דיוני המשך ונלווה את הצעדים שהממשלה תיקח לקידום ההחלטה ואחר כך למימוש שלה בפועל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רוצים לבקש מהמועצה הלאומית לכלכלה לבחון את האפשרות להעביר לידי חברי הוועדה את דוח מקינזי ללא ההשחרות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לסיים את הישיבה הזאת בנימה אופטימית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שראינו כאן תכנית שבהחלט יכולה להוות איזשהו אופק ירוק יותר למקום שהיום הוא אפור ושחור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכם.