הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 5, 2020-07-08 09:43

יעקב טסלר: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את הישיבה.

יעקב טסלר: כותרת – תשלומי מים למגורים בעקבות משבר הקורונה.

יעקב טסלר: זה לא סוד מה שקורה בימים אלה.

יעקב טסלר: כל אחד מאיתנו מודע, חלקנו מרגישים, חווים את הדברים הלא פשוטים והלא קלים מה שקורה.

יעקב טסלר: בעצם הדבר הזה לא פסח בכל דבר ועניין, וכולל במצרך הכי חיוני בכל בית, בכל מקום, זה המים.

יעקב טסלר: קיבלנו עשרות פניות לוועדה, מצרכנים, שבעקבות המצב הנוכחי יש להם הרבה יותר צריכה ויש להם הרבה יותר צורך להשתמש במים, אם זה מדובר דבר ראשון בכללים שמשרד הבריאות מנחה את כולנו השכם וערב, תזכרו לשטוף ידיים בכל זמן.

יעקב טסלר: הייתם בחוץ, נגעתם משהו, תשטפו ותשטפו.

יעקב טסלר: הדברים האלה לא היו במשך השגרה.

יעקב טסלר: אני לא מדבר על זה שילדים נמצאים בבית, המשפחות נמצאות יותר בבית, אז באופן טבעי זה צורך הרבה יותר.

יעקב טסלר: אם אנחנו צריכים להעסיק את הילדים, אז לפעמים יש את הבריכות שאנחנו קונים לילדים, מנסים איתם להעביר את הזמן, אם זה בדברים אחרים, ולכן הצרכנים שלנו, האזרחים היקרים שלנו נמצאים במצב שמגיע סוף החודש, הרבה אנשים נמצאים במצב של חל"תים, יש כאלה שהם מובטלים לגמרי.

יעקב טסלר: זה בעצם מביא אותם בסוף החודש שהם משקשקים לפתוח את תיבת הדואר ולראות מה שקורה, ואז הם רואים שהם במשמעותי, אני לא יכול לומר כרגע בדיוק כמה אבל עלו בתעריפים במים.

יעקב טסלר: לפני שניכנס לגופם של דברים, מה ניתן לעשות ואיך אפשר לסייע, הייתי שמח לשמוע קצת יותר פרטים, איך בכלל עובד הנושא הזה של המים.

יעקב טסלר: ידוע לכולנו, כל אחד כצרכן, אני כצרכן, שיש לי X קובים בתעריף יותר מוזל, אחרי זה יש את היוקר של הדבר.

יעקב טסלר: איך זה בנוי?

יעקב טסלר: איך זה עובד?

יעקב טסלר: לפי מה זה נקבע?

יעקב טסלר: מי קבע שה-3.5 קוב זה המחיר שאנחנו מוזילים בתעריפים?

יעקב טסלר: מי הקובע בתעריפים?

יעקב טסלר: אפנה ברשות

יעקב טסלר: כם למנכ"ל משרד משאבי המים, יחזקאל.

יעקב טסלר: אשמח לשמוע.

יעקב טסלר: תודה.

יחזקאל ליפשיץ: שלום אדוני, בוקר טוב, בוקר טוב לנוכחים, בוקר טוב למי שעלה באמצעים אלקטרוניים.

יחזקאל ליפשיץ: אני אגיד כמה מילים ואחרי זה ברשותך אדוני היושב ראש, נמצא איתנו כאן גלעד, סמנכ"ל כלכלה ברשות המים שיוכל להרחיב בפן הכלכלי.

יחזקאל ליפשיץ: אני אתן כמה מילים איך כרגע התעריף בנוי.

יחזקאל ליפשיץ: בעיקרון, לכל נפש בישראל מוקצה כמות של 3.5 קוב לפר נפש, פר חודש.

יחזקאל ליפשיץ: החשבון הוא דו-חודשי אבל זה הכמות.

וליד טאהא: אם זה דו-חודשי אז זה 700.

יחזקאל ליפשיץ: אם זה דו-חודשי אז זה 700.

יעקב טסלר: את החשבון בפועל הוא מקבל דו-חודשי אבל החישוב הוא חודשי.

יחזקאל ליפשיץ: נכון.

יחזקאל ליפשיץ: בעצם בואו נעשה חישוב קל: אם יש משפחה של ארבע נפשות סדר גודל, כפול 3.5 כפול 2, זה בעצם הכמות שיש להם לחודשיים וזה בתעריף, מה שנקרא התעריף הנמוך.

יחזקאל ליפשיץ: היום זה קצת פחות מ-7 שקלים פחות או יותר, סדר גודל לקוב מים לחודש.

יחזקאל ליפשיץ: יש מקומות בעולם שיש הגבלה לצריכה.

יחזקאל ליפשיץ: בישראל אין הגבלה, כלומר אתה יכול לצרוך כמה שאתה רוצה.

יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאתה עובר את הכמות הזאת של 3.5 קוב, אתה משלם תעריף יותר גבוה בצורה משמעותית, היום זה כ-13.5 שקלים פחות או יותר, ממש כמעט כפול.

יחזקאל ליפשיץ: הרציונל בדבר הזה, אני קצת מקדים את המאוחר, בעצם לעודד את האוכלוסייה לחיסכון.

יחזקאל ליפשיץ: לי ברוך השם יש כמה ילדים.

יחזקאל ליפשיץ: אני יכול להגיד לך שעל פי רוב אנחנו לא עוברים את הכמות המוכרת.

יעקב טסלר: גם בזמן הזה?

יחזקאל ליפשיץ: גם בזמן הזה.

יחזקאל ליפשיץ: הייתה לי פעם אחת שעברתי כי הייתה לי נזילה בבית ושילמתי חשבון מים די גבוה אבל מעולם לא עברתי.

יחזקאל ליפשיץ: על פי נתוני רשות המים, ונמצאת פה גם שרון שתוכל לפרט, כ-70% מהאוכלוסייה לא עוברים את הכמות המוכרת, סדר גודל.

יחזקאל ליפשיץ: מתי אתה בעצם עובר את הכמות המוכרת?

יחזקאל ליפשיץ: יכול להיות כמה אפשרויות, הכול לגיטימי כמובן.

יחזקאל ליפשיץ: אפשרות ראשונה, שאתה לא חוסך במים.

יחזקאל ליפשיץ: אתה רוצה לעשות אמבטיה כל יום ובריכה לילדים, יש לך גינה ויש לך בריכה.

יחזקאל ליפשיץ: הכול בסדר, אבל אדוני, אתה צורך יותר אז תשלם.

יחזקאל ליפשיץ: אפשרות שנייה, שיש לך נזילה בבית ואז באמת יש נוהל של איתו נזילות ודיווח.

יחזקאל ליפשיץ: יש נוהל לנושאים האלה.

יחזקאל ליפשיץ: כעיקרון, 70% מהאוכלוסייה לא עוברים את הכמות המוכרת.

יחזקאל ליפשיץ: תיכף נשמע גם נתונים מדויקים מרשות המים.

יחזקאל ליפשיץ: עוד עיקרון של משק המים, עיקרון מאוד חשוב, שהוא משק כספי סגור.

יחזקאל ליפשיץ: מה זה אומר?

יחזקאל ליפשיץ: כמו שאתם יודעים, אני באתי ממשרד האנרגיה.

יחזקאל ליפשיץ: לפני שנתיים העברנו הצעת החלטה בממשלה להתמודדות עם הבצורת.

יחזקאל ליפשיץ: קצת נראה לנו מוזר היום אחרי שאנחנו רואים את הכנרת מלאה וכל הנחלים זורמים, אבל לפני שנתיים היינו במצב מאוד קשה.

יחזקאל ליפשיץ: הכנרת הייתה כמעט בקו השחור, כמעט לא יכולנו לשאוב ממנה מים, אקוויפרים היו ריקים ואז בעצם החלטנו לקדם מהלך להתמודדות עם תקופות בצורת והחלטנו להכפיל בעצם פי 2 עד 2030, עוד עשר שנים, את כמות ההתפלה שיש לנו היום.

יחזקאל ליפשיץ: היום יש לנו כ-600 מיליון קוב מים מותפלים בחמישה מתקני התפלה, והיעד ל-2030, לעוד עשר שנים, זה לא עוד הרבה זמן בטווחים האלה של מתקני תשתית מורכבים כאלה, זה להכפיל, להגיע כמעט לבין 1.1 ל-1.2 מיליארד קוב מים מותפלים.

יחזקאל ליפשיץ: איך אנחנו עושים את זה?

יחזקאל ליפשיץ: מקימים מתקני התפלה.

יחזקאל ליפשיץ: יש לנו חמישה מתקני התפלה, אנחנו צריכים להקים לפחות עוד שניים או שלושה, אולי ארבעה מתקנים, ואיך אנחנו מקימים את המתקנים האלה?

יחזקאל ליפשיץ: לשמחתנו אנחנו לא עומדים בתור יחד עם משרד הביטחון ומשרד החינוך ומשרד הבריאות ומשרד הפנים.

יחזקאל ליפשיץ: משק המים נושא את עצמו.

יחזקאל ליפשיץ: יש בזה כמובן חיסרון כי בעצם אין לי תקציב חיצוני שמממן לי פה את הפרויקטים למשק המים.

יחזקאל ליפשיץ: מצד שני אני לא נעמד בתור יחד עם אחרים כי ברגע שאני נעמד בתור מתחילים להיות שיקולים של האםF35 יותר חשוב ממתקן התפלה, כן או לא.

יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו מקימים מתקן התפלה, תעריף המים - - -

יעקב טסלר: תן לי להתנהל עצמאי.

יחזקאל ליפשיץ: בדיוק.

יחזקאל ליפשיץ: יש הרבה שיגידו שזה חיסרון אבל יש גם יתרון.

יחזקאל ליפשיץ: אני לא תלוי בתקציב המדינה.

יחזקאל ליפשיץ: פותח סוגריים, יש תמיכות מתקציב המדינה על הקמה של מתקני קולחין וכו', סגור סוגריים, אבל בגדול משק המים נושא את עצמו.

יחזקאל ליפשיץ: יש בזה יתרון כמו למשל היום.

יחזקאל ליפשיץ: אם היינו באים היום לאוצר ואומרים להם, חברים, תנו לנו עכשיו, ומתקני התפלה זה מתקנים מאוד יקרים, זה 1-2.5 מיליארד שקל יכול להגיע למתקן התפלה, תנו לנו עכשיו 2 מיליארד שקל להקים מתקן התפלה, אז אני לא יודע אם היינו מקבלים את הכסף הזה היום.

יחזקאל ליפשיץ: ברגע שהמשק נושא את עצמו אז אנחנו לא "תלויים" באף אחד ואנחנו יכולים להקים את המתקנים האלה.

יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו מתחילים לשנות את המשוואה הזאת ומתחילים להוציא כל מיני דברים החוצה ממשק המים, אנחנו עלולים להזדקק לתמיכה תקציבית.

יחזקאל ליפשיץ: איפה זה פוגש אותנו באמירה הזאת?

יחזקאל ליפשיץ: בעצם, אדוני היושב ראש, אתה אמרת שהרבה אנשים צורכים היום הרבה מים בגלל שהרבה אנשים נמצאים בבית, שוטפים ידיים.

יחזקאל ליפשיץ: אני חושב שיש בזה מן האמת כמובן.

יחזקאל ליפשיץ: אני אומר שוב, חשוב לשמוע את הנתונים האמיתיים מרשות המים, כי לפי הנתונים לא בטוח שיש גידול משמעותי בצריכה.

יחזקאל ליפשיץ: יש גידול אבל הוא מסוים.

יחזקאל ליפשיץ: ברגע שאנחנו נשנה את זה ונגדיל למשל את הכמות המוקצבת לבן אדם לחודש מ-3.5 ל-4.5, ל-5 קוב לנפש לחודש, מה שיקרה, שאנחנו נצטרך להעלות את תעריף המים הגבוה באחוז משמעותי כי בעצם תעריף המים הגבוה הוא זה שנושא על עצמו את תעריף המים הנמוך.

יעקב טסלר: לדעתי זה מתאזן, תיכף נגיע לזה, אם המלונאות לא עבדו בתקופה הנוכחית ואם העסקים שבתו.

יעקב טסלר: צריכים באמת לראות את הנתונים.

יחזקאל ליפשיץ: נכון, אבל כיוון שאין לנו תמיכה תקציבית היום, אני חושב שיש בזה לא מעט יתרונות, אנחנו נאלץ להעלות את תעריף המים.

יחזקאל ליפשיץ: שאלת אדוני היושב ראש מי קובע את תעריף המים, אז יש לרשות המים חטיבה כלכלית, נמצא איתנו כאן סמנכ"ל רשות המים, מנהל החטיבה הכלכלית.

יחזקאל ליפשיץ: הם בעצם עושים את החישובים ומביאים את ההצעה למועצת רשות המים.

יחזקאל ליפשיץ: מועצת רשות המים, יושבים שם שמונה נציגים, שישה משרדי ממשלה ועוד שני נציגי ציבור.

יחזקאל ליפשיץ: אני חבר מועצת רשות המים אבל יושב ראש המועצה זה מנהל רשות המים.

יעקב טסלר: קובעים את התעריפים.

יחזקאל ליפשיץ: נמצאים שם גם משרד הפנים, משרד האוצר, משרד החקלאות ובעצם הם קובעים את תעריפי המים.

יעקב טסלר: לפני שנשמע את גלעד, עוד שאלה כללית.

יעקב טסלר: אחד קיבל כמו שאמרת, 3.5 קוב.

יעקב טסלר: הוא לא צרך את זה.

יעקב טסלר: זה נשמר לו?

גלעד פרננדס: לא, זה לא נשמר.

גלעד פרננדס: זה פר חודש.

יעקב טסלר: מדוע?

גלעד פרננדס: בהמשך לדברים של חזי, אז קודם כל חשוב להגיד שהמבנה הזה של שני תעריפים הוא מבנה שמעבר לזה שהוא מעודד צריכה יותר חסכונית, הוא בא בשביל להנגיש את השירות.

גלעד פרננדס: אנחנו מדברים פה על שירותי מים וביוב, שירות אולי הכי קיומי שכל צרכן וכל אזרח מבקש אותו, ולכן למרות שאנחנו כרשות מים מחויבים כמובן לעיקרון העלות ואנחנו מכירים בעלויות לספקים השונים, בין אם זה אותם מתקני התפלה שחזי דיבר עליהם, מקורות, תאגידי המים, אנחנו משתדלים מאוד לייעל את כל הספקים האלה ברגולציה של תעריפים שבעצם קובעת נורמות, והתאגידים והספקים השונים שואפים להגיע לנורמות ולכן למרות מה שחזי ציין, שאנחנו נמצאים בגידול מאוד משמעותי במים המותפלים שהם מים מאוד יקרים כי זה לא מים טבעיים, ולמרות הגידול בסטנדרטים של הטיפול בשפכים, בסוף אחרי שאנחנו משתמשים במים, המים יוצאים מהבית ומגיעים למתקנים של טיפול בשפכים והסטנדרט שם רק הולך ועולה.

גלעד פרננדס: אנחנו שמחים שהוא הולך ועולה כי זה מאוד חשוב לסביבה, אבל כמובן שלצד העלייה בסטנדרט יש עלויות נוספות.

גלעד פרננדס: כמובן נזכיר גם את כל ההשקעות שמתבצעות גם במשק המים הארצי שחברת מקורות היום פועלת בתוכנית פיתוח חסרת תקדים בהיקפה בשביל להתמודד עם כל האתגרים שיש לנו במשק המים, וגם תאגידי המים עצמם פועלים ומשקיעים לפי הסטנדרט הנדרש.

גלעד פרננדס: כל הדברים האלה מגיעים לעלות.

גלעד פרננדס: אחרי שאנחנו קובעים את העלות, אנחנו מחלקים אותה בצורה כמו שחזי ציין, שהתעריף הנמוך נושא על גבו, בעצם תעריף מאוד מסובסד שמי שמסבסד זה התעריף הגבוה.

גלעד פרננדס: כמו שציינת אדוני, זה בתי מלון ותעשייה אבל בעצם זה גם כל מי שלא זכאי לכמות מוכרת בבית, גם הקיוסק, גם המסעדה, וכולנו יודעים מה המצב שם היום, לכן בגלל שזה משק מים סגור מבחינה תעריפית או כמו שחזי ציין, מעין משק מים סגור מבחינה תעריפית, אין לנו אפשרות גם אם היינו רוצים, להגדיל או לשנות תעריף מבלי שזה ישפיע על כל המערכת.

גלעד פרננדס: אני רק אגיד לגבי הכמות שציינת, איך קבעו 3.5 קוב.

גלעד פרננדס: הקביעה הראשונית ב-2010 הייתה 2.5 קוב ובמחצית 2011 זה שונה ל-3.5 קוב.

גלעד פרננדס: כמובן זה יותר משרת את הצרכים.

גלעד פרננדס: לפי הנתונים שלנו, הרבה מאוד מהצרכנים, גם כמו שחזי העיד על עצמו, בדרך כלל לא מגיעים למדרגה הגבוהה.

גלעד פרננדס: המטרה הייתה באמת שכל צרכן, והמחיר הזה של השירות, אנחנו מדברים על חשבון חודשי של בערך 110-120 שקלים כולל מע"מ למשפחה.

גלעד פרננדס: בדו-חודשי זה כמובן 220 או 240 שקל, תלוי ברמת צריכה סבירה.

גלעד פרננדס: אנחנו מדברים על שירות ביחס כמו שאנחנו רואים אותו גם במבנה ההוצאות של המשפחה לפי סקר הוצאות למשפחה של למ"ס, שירות שניתן במחיר מאוד נמוך, הרבה יותר נמוך משירותי חשמל ושירותי תקשורת למשל, לכן גם אם אנחנו היום היינו באים ואומרים, בואו נגדיל או נשנה את התעריפים, אז כמובן שזה היה משליך באופן ישיר ומיידי על שאר התעריפים, אלא אם כן היינו מגיעים להסדר עם משרד האוצר שהוא היה אומר, אני לאור המצב מוכן לתמוך.

יעקב טסלר: פניתם אליהם?

גלעד פרננדס: אנחנו פנינו לאוצר אבל התשובה, ולדעתי היא תשובה די טובה ומקיפה, הייתה כמו שאני לפחות מבין אותה, שבתחילת המשבר נתנה ממשלת ישראל כ-500 שקלים לכל ילד ולכל אזרח ותיק כדי להתמודד עם ההשלכות של המשבר.

גלעד פרננדס: אני חושב שגם מהנתונים שלנו קשה לבוא ולומר שאנחנו רואים פה איזה - - -

יעקב טסלר: אני לא יודע אם לחייך או לבכות.

גלעד פרננדס: טוב, מה שהממשלה יכולה כמובן.

גלעד פרננדס: ככל שההמשלה תחליט שהיא מרבה לתמוך - - -

יעקב טסלר: אני מזכיר לעצמי שה-500 שקלים שנתנו, זה היה לפני פסח אם אני זוכר טוב, אף אחד לא צפה באיזה מצב אנחנו נמצאים היום וגם אנחנו לא יודעים מה יהיה מחר.

גלעד פרננדס: אין ספק אדוני שאתה צודק.

גלעד פרננדס: אין לנו שום מחלוקת, אנחנו באותו צד, רק אני אגיד שבנושא של המים, מהנתונים שיש אצלנו, הגידולים הם מאוד נמוכים.

גלעד פרננדס: מדובר באחוזים בודדים.

גלעד פרננדס: אנחנו חושבים שבשביל אחוזים כאלה, שגם כן זו תקופה של חודש-חודשיים שבעיקר היה הנושא של הסגר, והיום ככל שהסגר משתחרר אני חושב שאנחנו נחזור לרמות צריכה יותר סבירות.

גלעד פרננדס: אני חושב שגם אם היה נעשה שינוי, אם היינו נניח אומרים שמגדילים את הכמות המוכרת, במקום נניח 3.5 קוב היינו מגדילים בעוד חצי קוב או בעוד קוב, ל-4 או 4.5 קוב, אז קודם כל אלה שכבר היום מסתפקים בכמות הנמוכה, זה בכלל לא היה משרת אותם, ולפי הנתונים שאנחנו רואים, התפלגות של צריכה לפי ערים, אז דווקא בערים שמדורגות מבחינה סוציו אקונומית בדירוג נמוך יחסית, דווקא שם זה לא יבוא ולא יסייע להם, אז יכול להיות שזה יסייע למי שאנחנו לא רוצים.

גלעד פרננדס: יכול להיות שאם היינו נותנים פה תמיכה ישירה ולאו דווקא דרך מים, אולי כמו שהממשלה נתנה קודם, 500 שקל לילד, הייתה נותנת עוד תמיכה ואז כל צרכן היה יכול לבחור אם הוא רוצה יותר שירותי מים או מוצרי מזון או שירותי חשמל, כל אדם וסדר העדיפויות שלו, זה היה לפחות בעיניי תמיכה הרבה יותר אפקטיבית מאשר היום.

גלעד פרננדס: בגלל שינוי של 3%, 4% או 5%, תלוי בעיר, לבוא ולשנות מבנה תעריפים שגם ככה הוא מאוד מורכב כי יש לנו פה 56 תאגידים, מקורות, מתקני התפלה, עוד מאות ספקים נוספים בדרך כמובן וספקי ביוב, לכן לדעתנו כרגע לא נדרש שינוי דווקא בתעריפי המים בשביל לעזור לאוכלוסייה.

יעקב טסלר: בהמשך אני אכנס אתכם לגבי נתונים של הצריכות.

יעקב טסלר: לפני שאני פונה, למה בעצם אם אתם נותנים 3.5 קוב ואף אחד לא ישתמש בזה, למה אנחנו לא משמרים לו את הזכות?

גלעד פרננדס: בעצם שימור הזכות הוא לאו דווקא היה משרת את האוכלוסייה שאנחנו חושבים עליה בימים כתיקונם.

יעקב טסלר: באופן כללי השאלה.

גלעד פרננדס: כן, אז בעיקר כשלא משתמשים וכשאנשים נגיד נוסעים לחופשות או נוסעים לחו"ל או מישהו נמצא במילואים.

גלעד פרננדס: ההטבה הזו היא לא הטבה שעוברת מחודש לחודש כי אנחנו לא רוצים לעודד צריכה.

גלעד פרננדס: ידוע שבחורף הצריכה היא קצת יותר נמוכה, אז אנחנו לא רוצים שבן אדם יגיד, אוקיי, צרכתי בחורף פחות כי התקלחתי פחות או השקיתי פחות את הגינה, שזה בעיקר רוב הצריכה, אז אני אשמור את הצריכה הזו ואשקה את הגינה עם הצריכה הזו בקיץ כי אני אגיד שלא השתמשתי בזה בחורף.

גלעד פרננדס: כמו שאמרתי, החשבון של המים הוא חשבון יחסית נמוך ולכן האפקטיביות של השינויים האלה, ככל שהיינו עושים אותם היא הייתה מאוד נמוכה ובכל מקרה גם אם היינו עושים את זה נניח והיינו אומרים אוקיי, מותר לצבור את זה, אנשים היו משתמשים בזה, אז זה אומר שהתעריפים היו צריכים לגדול כי גם התעריף הגבוה, ברגע שהוא עולה, התעריף הנמוך, אנחנו עושים אותו כאחוז, כמו שאמר קודם חזי, קרוב לפי 2, אז שניהם עולים ביחד ואז בעצם היינו גם פוגעים באותה אוכלוסייה שבאמת גם עושה שימוש מושכל, גם בדרך כלל לא יוצאת לאיזה חופשות ארוכות לא בארץ ולא בחו"ל, ולכן אנחנו חושבים שגם אם רוצים לתמוך באיזשהו סוג של אוכלוסייה, זה נכון, אבל לאו דווקא דרך תעריפי המים.

גלעד פרננדס: יש לממשלה הרבה מאוד - - -

יעקב טסלר: זה שמעתי כבר קודם.

יעקב טסלר: את הרעיון לפנות לאוצר שיתנו עוד פעם מענק כזה של 500 שקלים, כולנו בעד.

יעקב טסלר: זוג, כמה אתם מקצים, 7 קוב?

גלעד פרננדס: כן.

יעקב טסלר: ואם הוא גר לבד?

גלעד פרננדס: גם 7 קוב.

יעקב טסלר: למה אתם מעודדים?

גלעד פרננדס: אפשר ללכת גם לעשות לפי כל בן אדם פרטני.

יעקב טסלר: יותר קשה, יותר מורכב אולי.

גלעד פרננדס: אנחנו לא חושבים שזה יותר מורכב כי זה בעצם היה נותן מה שבאמת מגיע, אבל בסיטואציה הזו שלפעמים יש גם אנשים שלפעמים גרים לבד והמציאות היא לא תמיד פשוטה עבורם, בטח אם זה אנשים מבוגרים או קשישים שגרים בגפם, אז חשבנו שזה לא נכון לבוא ולהתחיל לבדוק כל בן אדם אם הוא גר לבד.

גלעד פרננדס: עד 2010 המצב היה מינימום של ארבע נפשות ולא רצינו שהשינוי הזה יהיה דרמטי מדי אבל אפשר לחשוב על זה.

גלעד פרננדס: הנושא הזה היה עושה את זה יותר מדויק.

גלעד פרננדס: יכול להיות שזה היה מעורר איזשהו סוג של אולי כעס, אולי תרעומת מצד חלק מהאנשים שכמובן היו נפגעים כלכלית מהמהלך הזה אבל זה מהלך שהוא אפשרי.

גלעד פרננדס: אנחנו לא פוסלים אותו.

יעקב טסלר: מה שאני רוצה לומר זה דבר אחד בעניין הזה.

יעקב טסלר: מבחינת

יעקב טסלר: כם כשאתם עושים את החישובים כמו שאדון יחזקאל הציג קודם, מבחינת

יעקב טסלר: כםX קוב מים בתעריף, גם יש לכם את הממוצע, אבל אם מבחינת

יעקב טסלר: כם אתם מוכנים לפי התקציב שאתם בונים לעצמכם, אתם יודעים, X מים בתעריף כך וכך.

יעקב טסלר: בפועל לא צריך את זה.

גלעד פרננדס: מי שלא צרך, אז הוא לא משתמש בזה.

יעקב טסלר: במאגר המים זה נמצא.

גלעד פרננדס: הבנתי מה אתה שואל.

גלעד פרננדס: בוא נגיד כזה דבר, יש לנו תחזיות כשאנחנו בונים את התעריף, איך הן אמורות להיות.

גלעד פרננדס: כל סוף שנה אנחנו עושים בדיוק התחשבנות גם עם כל ספק וספק, כל תאגיד ותאגיד וגם בסוף מול מקורות.

גלעד פרננדס: גם אם נגיד שכל משפחה, בגלל החיסכון או צו השעה שיחליטו שמים זה מאוד חשוב, ירדו בצריכות ואפילו לא מגיעים ל-2.5 קוב, אז אנחנו אומרים אוקיי, היינו אמורים לספק נניח 500 או 600 מיליון קוב בתעריף הזה, סיפקנו פחות, זה אומר שיש לנו עכשיו איזשהו כסף שאנחנו מכניסים אותו להתחשבנות הכוללת.

גלעד פרננדס: מצד שני, ההתחשבנות הזו היא מאוד גדולה.

גלעד פרננדס: הכול מגיע לצרכן, שום דבר לא הולך החוצה.

גלעד פרננדס: למשל, אם התפלנו יותר ממה שתכננו, אז זה עולה יותר כסף.

גלעד פרננדס: אני אתן דוגמא שאנחנו מקווים שתקרה בקרוב.

גלעד פרננדס: אם תהיה ירידה בתעריפי החשמל, תעריפי החשמל מאוד משפיעים על המים, אז כמובן זה משליך באופן ישיר על התעריפים.

גלעד פרננדס: שם בהתחשבנות הכוללת גם הנושא הזה יגיע.

גלעד פרננדס: לא נשארת פה איזושהי קופה או תקציב שאנחנו אומרים, אוקיי, זה לשנה הבאה.

גלעד פרננדס: מה שעולה זה מה שאנחנו נותנים.

גלעד פרננדס: אנחנו מתאימים את התחזית למה שהיה בפועל ורצים לשנה הבאה.

גלעד פרננדס: אני יכול להגיד לך אפילו שההתחשבנות בחלק מהדברים היא דו-שנתית.

גלעד פרננדס: עכשיו עברנו עדכון תעריפים שנכנס ב-1 ביולי, לכן אנחנו משתדלים כל הזמן להיות עם יד על הדופק ושכל העלויות המוכרות יהיו בפנים ומה שלא צריך להיות בפנים לא יהיה בפנים, אבל אין לנו איזה מצב שיש לנו עודף שאנחנו יכולים להגיד, אוקיי, בואו ניקח את העודף הזה ונעשה איתו משהו אחר.

גלעד פרננדס: אצלנו כל שינוי שיש מתורגם באופן ישיר ומיידי לתעריפים.

יעקב טסלר: אוקיי.

יעקב טסלר: לפני שאני אפנה לסגן ראש עיריית בית שמש ויו"ר תאגיד מי שמש, אני רוצה לקדם בברכה את חבר הכנסת אוריאל בוסו, חבר כנסת חדש שנכנס כרגע.

יעקב טסלר: כולנו שמחים שהצטרפת לוועדה החשובה ואני מאחל לך הרבה הצלחה, וכן לחברת הכנסת הילה.

יעקב טסלר: שיהיה לכולם הרבה הצלחה ונוכל מהמקום הזה לבוא ולעשות דברים טובים לעם ישראל, לאזרחים שלנו.

יעקב טסלר: הרב ארנרייך, אני שומע פה דברים.

יעקב טסלר: ברגע שזה מגיע לכסף, זה האוצר.

יעקב טסלר: כולנו מבינים את זה, כולנו נושמים את זה, מכירים את זה.

יעקב טסלר: אני רציתי לשמוע ממך כיו"ר התאגיד, ואני יודע שאתם גם פניתם לרשות, איך אתה רואה את הדברים ששמעת פה.

ישעיהו ארנרייך: ידידי היושב ראש, חברי הכנסת החשובים, מנכ"ל המשרד, אנחנו כנציגי ציבור, אני סגן ראש עיר ואני יותר מעשר שנים יו"ר תאגיד המים בבית שמש.

ישעיהו ארנרייך: הקמנו אותו.

ישעיהו ארנרייך: הסיטואציה שבה אנחנו נמצאים היום, שבה פניות הציבור שמופנות, הוא גם מגיע מהעירייה ואני בטוח שגם שם פניות ציבור האלה מהאנשים, כי אנחנו עומדים מול התושבים ביום-יום.

ישעיהו ארנרייך: יכול להיות שמה שאמר פה מקודם זה נחמד, זה באמת נכון גם.

ישעיהו ארנרייך: אני יודע שמשק המים הוא משק סגור.

ישעיהו ארנרייך: אנחנו מכירים את הפרוצדורה, מכירים את כל התהליך הזה אבל דבר אחד ברור, גם ה-500 שקלים שניתנו, ואמרת כבוד היושב ראש שזה אפילו לעג לרש במידה מסוימת, אבל בסוף משפחות ברוכות ילדים, כל 50 שקל הוא רלוונטי.

ישעיהו ארנרייך: זאת המציאות.

ישעיהו ארנרייך: אתה אומר, אם נוסיף עוד קוב לצריכה, מה תהיה המשמעות של זה?

ישעיהו ארנרייך: עוד קוב לנפש במשפחה של 10-12 נפשות שנמצאות בבית, צריך להבין את הסיטואציה.

ישעיהו ארנרייך: אנחנו נמצאים היום במצב שהילדים נמצאים בבתים רוב היום.

ישעיהו ארנרייך: גם אלה שהולכים לבתי הספר, הולכים לבתי הספר לשעות בודדות.

ישעיהו ארנרייך: זה לא מה שאנחנו מכירים ביום-יום.

ישעיהו ארנרייך: הלכו לבתי הספר בעבר ב-08:00 בבוקר, חזרו ב-16:00 אחרי הצהריים, ב-18:00 אחרי הצהריים.

ישעיהו ארנרייך: בחורי הישיבה חזרו ב-22:00 בערב.

ישעיהו ארנרייך: אנחנו לא בסיטואציה הזאת היום.

ישעיהו ארנרייך: האנשים נמצאים בבית, ההורים והילדים.

ישעיהו ארנרייך: גם מי שהולך לעבודה וגם מי שהולך לכל מיני מקומות או ללימודים, זה הכול לשעות ספורות וחוזרים הביתה.

ישעיהו ארנרייך: הקן של הבית הוא הקן העיקרי שבו נמצאים כל הזמן.

ישעיהו ארנרייך: לא יוצאים לשום מקום.

ישעיהו ארנרייך: אין בילויים, אין קניות, אין שום דבר.

ישעיהו ארנרייך: הסיטואציה הזאת יוצרת בבית קודם כל צריכת מים, שירותים, שטיפות, ניקיונות, כמובן מקלחות, אפילו בריכות פיראטיות שאנשים מתקינים בבתים.

ישעיהו ארנרייך: אין בריכת שחיה היום.

יעקב טסלר: הכול קורה בתוך הבית.

ישעיהו ארנרייך: הבית הקטן שבו אנחנו חיים ולא בווילות ענקיות, נהפך לאיזשהו מקום שהכול שם.

ישעיהו ארנרייך: אם אתה לוקח משפחה של עשר נפשות, אם אתה מוסיף לכל ילד קוב, זה משמעותי לחודש, זה 150 שקל.

ישעיהו ארנרייך: אתה לוקח את זה לשלושה-ארבעה חודשים, זה משמעותי.

ישעיהו ארנרייך: אנשים מתקשרים אלינו לדחות להם את התשלום, לעשות איתם הסדר.

ישעיהו ארנרייך: 700,000 אנשים נמצאים בחל"ת כזה או אחר.

ישעיהו ארנרייך: את חלק מהעובדים שלנו היינו צריכים להוציא לחל"תים כאלה ואחרים.

ישעיהו ארנרייך: אנחנו מעלים תמרור אזעקה של בקשה של האזרחים.

ישעיהו ארנרייך: יש כל מיני רעיונות.

ישעיהו ארנרייך: יש גם רעיונות שאתה יכול לקחת את הבן אדם עצמו ולבדוק אותו לא פר אותה חשבונית אלא לעשות לו חשבון שנתי.

ישעיהו ארנרייך: יכול להיות שבחודש ינואר הוא באמת לא השתמש בתור עשר נפשות בכל כמות הצריכה שלו ובחודש אפריל ומרץ הוא השתמש כפול שניים, אז תהיה אפשרות לתת לו איזושהי הנחה ולא פרצת את מסגרת התקציב הזאת כי זה מוקצב לו בכל מקרה במסגרת הזאת.

ישעיהו ארנרייך: אם יש רצון - - -

יעקב טסלר: רצון יש אבל אין דבר העומד בפני הרצון.

ישעיהו ארנרייך: אפשר לנסות לחשוב לייצר כל מיני דברים וגם כמובן ללכת לאוצר.

יעקב טסלר: גלעד, מה אתה אומר על הרעיון המצוין?

גלעד פרננדס: כל רעיון, אפשר לשקול אותו ולדון בו.

גלעד פרננדס: יש גם רעיונות שאפשר אפילו ליישם אותם אבל חשוב שתהיה מודעות.

גלעד פרננדס: צרכן שלא צרך את הכמות שלו ונגיד במרץ או בתקופה שהוא בבית בסגר כן יצרוך אותה, עדיין אם אנחנו נעשה את החישוב שאומר, מותר להעביר מתקופה לתקופה, התעריף של כולם יעלה כי ברגע שהוא לא צרך את המים בכמות הנמוכה כיום, זה מגיע להתחשבנות השנתית.

גלעד פרננדס: אנחנו לא אומרים אוקיי, התאגיד או מקורות או מישהו הרוויח.

גלעד פרננדס: אם הוא לא צרך, זה נכנס להתחשבנות עם כל הדברים האחרים.

גלעד פרננדס: אין עודפים.

יעקב טסלר: ואם הוא כן צרך?

גלעד פרננדס: אז זה גם נכנס להתחשבנות.

יעקב טסלר: אתה אומר שאם הוא לא צרך זה נכנס בהתחשבנות הכוללת ואחרי זה אתם משקיעים ועושים מה שאתם צריכים, אבל אם הוא צרך אז מה הייתם עושים?

ישעיהו ארנרייך: אני אסביר את זה יותר טוב, כבוד היושב ראש.

ישעיהו ארנרייך: לו יצויר שהיה לנו לכל אחד מד בבית שבו הייתי יכול לבדוק האם אני מגיע למכסה הזאת, לו יצויר שיש כזאת סיטואציה שאני יכול להגיע ל-7 קוב לצרכן לחודשיים ואני אשתמש בכל ה-7 קוב, לא היית עושה לי חשבון ואומר לי, בוא נעשה חשבון שנתי האם אנחנו נמצאים במקום הזה.

גלעד פרננדס: ההבדל בין הקוב הנמוך לגבוה הוא פחות מ-7 שקלים, זאת אומרת שגם אם היינו נותנים עוד קוב ולא עוד 15 שקל בחודש, כי הוא היה משלם על הקוב הנמוך, הוא לא היה משלם אפס.

גלעד פרננדס: זה קודם כל, הסכום הוא בערך 7 שקלים.

גלעד פרננדס: זה ההפרש.

גלעד פרננדס: אנחנו כמובן נעשה שהמנגנון יהיה הכי טוב שאפשר אבל ככל שאנחנו במנגנון מסוים מגדילים את הכמות המוכרת, בין אם על ידי זה שאנחנו נותנים עוד קוב לנפש, בין אם על ידי זה שאנחנו אומרים, לא, לא, בואו נתחשבן ברמה שנתית ולכן במקום שכל עם ישראל יצרוך X, הוא יצרוךX ועוד משהו.

גלעד פרננדס: כל הדברים האלה בסוף מגיעים להתחשבנות השנתית ומעלים את התעריפים.

גלעד פרננדס: מזה אי אפשר לברוח כי זה משק כספים סגור.

גלעד פרננדס: אין פה מתנות חינם.

גלעד פרננדס: יכול להיות שגם אנחנו באים לאותם צרכנים שכבוד הרב דיבר עליהם, שכן מסתפקים בכמות המוכרת ולמרות שהכול אצלם בסדר, בגלל שעשינו שינוי שמגדיל את הכמות המוכרת והתעריפים עולים, אז במקום שרצינו לסייע וכמו שעכשיו קראנו את פרשת בלעם - - -

יעקב טסלר: זה אני לא מסכים כל כך.

גלעד פרננדס: אוקיי, אבל זו המציאות.

גלעד פרננדס: מה אני יכול לעשות?

יעקב טסלר: אני אחזור לרעיון הדו-שנתי.

יעקב טסלר: חבר הכנסת וואליד, בבקשה.

וליד טאהא: תודה אדוני היושב ראש, אני רוצה תחילה לשאול את נציג המחקר איפה מדינת ישראל ממוקמת מבחינת תעריף המים לעומת נגיד ה-OECD?

יהודה טרואן: שאלה מאוד טובה.

יהודה טרואן: לצערי אין לי תשובה כי לא בדקתי את זה, אז אני פשוט לא יודע.

גלעד פרננדס: יש לנו תשובה וגם אנחנו נמצאים יחסית מאוד נמוך.

גלעד פרננדס: קודם כל, אנחנו נעביר לכם את ההשוואה עם מקור המידע העיקרי שם, אתר שנקראID.

גלעד פרננדס: NET שהוא משווה תעריפי מים בכל רחבי העולם ממש לפי ערים.

גלעד פרננדס: חשוב להדגיש שלמרות שאנחנו נמצאים מאוד נמוך גם בהשוואה לכוח קנייה, כי אנחנו עושים גם תקנון לכוח קנייה כמובן בשערי חליפין.

גלעד פרננדס: עוד דבר שחשוב להדגיש, שאנחנו נמצאים מאוד נמוך למרות מה שאמרנו קודם, שישראל היא מדינה ב-OECD, אני חושב, מהבודדות שמתפילות מים, בוודאי בהיקף שאנחנו מתפילים, שזה מים מאוד יקרים ולמרות זאת אנחנו נמוכים, וגם ישראל היא מהמדינות הבודדות בעולם שהתעריף מכסה את כל העלויות.

וליד טאהא: זה הבנו מההסבר הראשון.

וליד טאהא: תשמע, אנשים נשארים בבתים בתקופה הזאת לא כי רצו להישאר בבתים, כי הממשלה, המדינה ביקשה מהם להישאר בבתים בגלל מצב החירום שאנחנו נמצאים בו.

וליד טאהא: אם יש מצב חירום, אי אפשר לבוא ולענות שיש לנו מסגרת סגורה ואם נפרוץ אותה יהיו השלכות X, Y,Z כאשר כל הסיטואציה במדינה היא סיטואציה של חירום והתנהלות לא נורמלית.

יעקב טסלר: כולנו סגורים היום.

וליד טאהא: כן, כולנו סגורים.

וליד טאהא: אנחנו עכשיו בעיצומו של גל שני שאנחנו לא יודעים לאן להגיע עם זה בכלל ומן הסתם מדברים פה ושם, כנראה שנגיע גם להסגרים והגבלות על האזרחים ומכאן גם השימוש במים בגלל זה שכל המשפחות נמצאות בבית ולא מתאפשר להן לצאת, לנהל חיים תקינים בחוץ, מן הסתם יעלה.

וליד טאהא: עבור משפחות רבות, רבותיי, הסכום הקטן שדיברתם עליו הוא סכום גדול מאוד.

וליד טאהא: יש משפחות שאין להן כסף לתכלל את עצמן ועל כן הסכום הלכאורה קטן, הוא לא קטן.

וליד טאהא: הוא קטן עבור זה שמצבו טוב ואין לו בעיה של משכורת ואין לו בעיה של שכר, אבל מי שחי על עזרה מבחוץ ולא עזרה חד-פעמית של המדינה ב-50 שנה, ה-500 שקל, אני מדבר עזרה מבחוץ, על עמותות סיוע, על גופים אזרחיים שדואגים למשפחות החלשות באופן שוטף כל יום.

וליד טאהא: יכול להיות שאנשים במצב טוב אפילו לא יודעים על זה, לא מרגישים את זה כי לא היו שם, הם לא חלק מהדבר הזה ועל כן הסכומים האלה עדיין סכומים משמעותיים עבור משפחות רבות.

וליד טאהא: לפחות הקטע של ה-3.5 קוב, לפחות מי שלא צרך, אז שבאובליגו שלו יהיה לו את הקרדיט הזה של הכמות שהוא לא צרך כדי שאם הוא יצרוך בסיטואציה כמו שאנחנו נמצאים בה היום, של הימצאות יתר בבית, אם הוא צרך יותר, אז לפחות הוא עשה את זה מהכמות שלא צרך בעבר.

וליד טאהא: אם אנחנו לא יודעים לפרוץ את המסגרת ואת התקציבים, ובכל זאת לפרוץ את המסגרת.

וליד טאהא: אדוני היושב ראש, בתקופה שהיא לא שגרתית, תקופת חירום והמדינה מבקשת מהאזרחים להתנהל כמו בתקופת חירום, ואתה יודע, המון משפחות כבר לא יוצאים לעבודה באופן חופשי כמו שעשו בשגרה ומן הסתם הרבה משפחות איבדו את מקור ההכנסה שלהן בגלל המצב הזה, אז אין מה לעשות, המדינה צריכה להושיט יד לכיס ולמממן את הסכומים האלה שאולי יעשו בכל זאת לעזרה באמצעות הוזלת תעריף המים בתקופה הזאת.

וליד טאהא: מים כמו חשמל, הם שני דברים בסיסיים ביותר לחיים שאי אפשר בלעדיהם ואם המדינה לא תעזור בדברים הבסיסיים ביותר למחיית האזרח תוך כדי שהיא מבקשת ממנו לציית להוראות ולא לצאת, אז מתי נעשה את זה?

וליד טאהא: תודה רבה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: חבר הכנסת אוריאל בוסו, בבקשה.

אוריאל בוסו: שלום, אדוני היושב ראש, היטבת לבטא את הנושא.

אוריאל בוסו: עצם הכינוס של הדיון, הרי הוועדה לפניות הציבור, בדיוק תפקידה ומקומה לדבר על האנשים הקטנים או החלשים או בעיות שלא מקרו, כי באמת יש ועדת כלכלה, יש דברים שמדברים על המקרו של המים, ואל לאף אחד לזלזל לא ב-100 שקל, לא ב-50 שקל תוספת.

אוריאל בוסו: סגן ראש עיריית בית שמש מכיר אותי כקולגה ואני גם כן הייתי ממלא מקום יושב ראש תאגיד המים מיטב שהוא תאגיד גדול, אזורי בפתח תקווה.

אוריאל בוסו: אנחנו יודעים מה המשמעות של כל משפחה כשאתה מוסיף לה כמה קובים או שאתה מקל מעליה.

אוריאל בוסו: כשאנחנו טיפלנו בבעיות על הנחה בארנונה, הבנו את המשמעות של אנשים על כל שקל ולכן החשיבות של הדיון הזה היא באמת חשיבות גדולה מאוד לבטא את האזרח הקטן ולהגיע אליו.

אוריאל בוסו: מוועדה לוועדה חברי הכנסת הולכים בשביל להילחם, לנסות ולהקל על האזרחים, על הזכויות, אם זה ועדת הכספים, אם זה ועדת חוקה, כל ועדה בשביל מה שאפשר בתקופה הקשה הזאת של משבר הקורונה שנכפתה על אף אחד שלא מרצון אבל יש לזה משמעויות רבות.

אוריאל בוסו: כשאני שומע אותך שאתה אומר שאין מה לעשות, זה בסוף משק סגור, נכון שזה משק סגור אבל אני לא אומר לך שהעשירים ישלמו יותר מאשר החלשים.

אוריאל בוסו: תמיד אנחנו יודעים גם במשק סגור לתת קריטריונים שמטיבים עם משפחות ברוכות ילדים, כי בסופו של יום הרי לא נתת עודף למי שלא השתמש בדבר הזה.

אוריאל בוסו: כשאתה מדבר על משק סגור אז תיקח את העודף שאתה לא רוצה לתת לו ותיתן את זה בקריטריונים למי שבסוף כן משתמש כי הוא צרך יותר, אז המשק יישאר משק סגור ואתה לא פרצת מסגרת של התאגיד.

אוריאל בוסו: אנחנו לא נצטרך להגיע בסופו של דבר ולראות כמה כסף בסוף מחזירים לאוצר לאזן את התקציב, אבל המשק הסגור נשאר כי אולי הכסף נגזר בסופו של יום משנה לשנה בתוככי התאגיד ואנחנו יודעים שיש מה לעשות באמת בהקלה מבלי עדיין לשנות את תעריפי המים או לדבר על המקרו, אבל לאזרח הקטן כרגע לעשות שינויים שהם כן פרסונליים, שיכולים להיטיב.

אוריאל בוסו: גם האוצר שנתן כסף כמו שאמרו על ה-500 שקל, החליטו לתת עזרה ראשונה מעכשיו לעכשיו.

אוריאל בוסו: זה הזמנים לעשות עזרה ראשונה ותיקונים קטנים ולטפל באזרח ולהקל מעליו, אם זה גם בחשמל, גם בארנונה ועכשיו גם כן בנושא המים שהוא נקודה לא פחות חשובה והוא מהדברים הבסיסיים שצורכים בבית בתקופה הקשה הזאת.

אוריאל בוסו: תודה רבה.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: חברת הכנסת הילה, בבקשה.

אוסנת הילה מארק: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שכולנו צריכים להבין, מדובר בזמנים מאוד מאוד קשים שדורשים פתרונות שאינם שגרתיים, ועם כל הכבוד, בעיניי סיבה של משק סגור לא מספיק טובה כרגע וצריך לחשוב על דרכים יצירתיות כדי למצוא פתרונות לזה.

אוסנת הילה מארק: חשוב לי לומר, לא מדובר רק על משפחות ברוכות ילדים.

אוסנת הילה מארק: מה שאנחנו נראה עכשיו זה גל מאוד מאוד גדול של משפחות שביום-יום במצב שגרה אותם כמה עשרות או מאות שקלים, היה להם דבר שהם יכלו להתמודד איתו וכרגע הם יגיעו למצב שבו בחודשים הקרובים שיסתיימו חודשי החל"ת, כל שקל יהיה מאוד מאוד חשוב, ולא מדובר עכשיו בהטבה שבאה לשרת קבוצת אוכלוסייה כזו או אחרת.

אוסנת הילה מארק: לא רק משפחות ברוכות ילדים אלא בכלל משפחות במדינת ישראל.

אוסנת הילה מארק: אני רוצה לומר יישר כוח ליושב ראש שהעלה את הנושא החשוב הזה.

אוסנת הילה מארק: התפקיד שלנו כח"כים לדאוג בדיוק לאותן המשפחות שעכשיו המצב הכלכלי שלהן ובעקבות זה המשפחתי והאישי והנפשי וכו' וכו', משתנה בדיוק בדברים האלה.

אוסנת הילה מארק: אני חושבת שגם על משרד האוצר ועל כל מי שקשור לכך למצוא את הפתרונות גם בתוך המשק הסגור.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: גלעד, בעצם מה שאמרת קודם, שיש את ה-7 קוב שנותנים לזוג, איפה זה משפיע על התעריף?

יעקב טסלר: אני חושב, אפילו שלא מנצלים את זה, לא משפיע על התעריף הכולל.

גלעד פרננדס: אני אנסה לחזור על זה שוב כי אני לא יכול לשנות את המציאות.

יעקב טסלר: אבל זה נכלל מראש בתחשוב.

גלעד פרננדס: זה לא רק זה, זה דבר קטן יחסית שנכלל בתחשיב.

גלעד פרננדס: יש לנו גם תחזית כמה התפלה תהיה, מה יהיה תעריף החשמל, מה יקרה למדד המחירים לצרכן, מה יקרה לכמויות אחרות שמפיקים ולפי כל זה אנחנו באים ובונים סל עלויות.

גלעד פרננדס: בסוף השנה אנחנו באים ואומרים, אוקיי, עכשיו בואו נראה מה יצא בפועל.

גלעד פרננדס: בדרך כלל זה די קרוב אבל פה ירד אחוז, שם עלה אחוז, ההתפלה עלתה יותר כי התפילו יותר, מצד שני החשמל ירד.

גלעד פרננדס: בשונה ממה שאמר חבר הכנסת אוריאל בוסו, אין פה נושא של אוצר.

גלעד פרננדס: אין עודפים שחוזרים לאוצר או תקציב שמקבלים מהאוצר.

גלעד פרננדס: הכול נשאר בתוך המסגרת הזאת.

גלעד פרננדס: חשוב להבין שבעצם זה משחק סכום אפס.

גלעד פרננדס: אין פה מישהו שיכול להרוויח בלי שמישהו ייפגע.

גלעד פרננדס: ככל שאנחנו נשנה ולא חשוב באיזו שיטה, וניתן הטבה נוספת, זה יבוא על חשבון שאר הצרכנים.

יעקב טסלר: אני לא רואה את זה כהטבה נוספת.

גלעד פרננדס: קודם כל זו הטבה.

גלעד פרננדס: כרגע יש הטבה של 3.5 קוב.

גלעד פרננדס: אני אומר לכם, זה תעריף מאוד נמוך ומאוד מסובסד.

גלעד פרננדס: מראש כשבנינו את התעריפים הייתה גם דרישה וגם לגיטימציה ציבורית שזה לא יהיה תעריף אחד לכולם אלא לפתוח את שני התעריפים, לעשות תעריף נמוך ותעריף גבוה.

יעקב טסלר: זה מובן.

יעקב טסלר: אני לא מבין למה באמת, כמו שחברים פה הציעו כאן, כמו שחבר הכנסת וואליד אמר, כן לצבור את הדבר, אלה שהם לא השתמשו, ולמה באמת לא עושים את החישוב שנתי?

גלעד פרננדס: א', אני לא בטוח שזו השיטה הכי - - -

יעקב טסלר: אנחנו כולנו לא מדברים על משהו כללי כמו שציינה פה חברת הכנסת הילה.

יעקב טסלר: אנחנו כולנו מבינים שמדובר במצב מסוים.

יעקב טסלר: אנחנו במצב חירום.

יעקב טסלר: אנחנו לא בשגרה.

אוסנת הילה מארק: אולי גם ניתן לבחון את זה רק לחודשי הקיץ?

אוסנת הילה מארק: עכשיו הילדים יהיו בבית יותר, הצריכה עולה ולעומת זאת ה-3.5 קוב נשארים אחידים לאורך כל השנה.

אוסנת הילה מארק: אין שום עלייה.

וליד טאהא: כמה באחוזים לא מגיעים למכסה?

גלעד פרננדס: יש פה את שרון מחטיבת הסדרה ברשות המים.

וליד טאהא: כדאי לשמוע את הנתונים, היושב ראש.

יעקב טסלר: דקה.

יעקב טסלר: לפני זה, הרב ארנרייך, מה אתה יודע לומר לי, בבית שמש, כיושב ראש התאגיד, איך אתה רואה את ההבדל בצריכה ב-2019 במצב הזה וב-2020, יש הבדל?

ישעיהו ארנרייך: מהנתונים שאני ביקשתי, זה בערך 12% עד 15% הבדל בצריכה כרגע במשפחה.

יעקב טסלר: זה המון.

גלעד פרננדס: אבל זה לא הנתונים שיש אצלנו.

ישעיהו ארנרייך: אם אתה מסתכל על תל אביב זה יהיה אחרת.

שרון נוסבוים: מה האחוז שמגיע לכמות המוכרת?

שרון נוסבוים: דווקא בבית שמש לא מגיעים לכמות המוכרת.

ישעיהו ארנרייך: נכון, לא מגיעים לכמות אבל יכול להיות שעכשיו זה כן.

שרון נוסבוים: שרון נוסבוים, רשות המים.

שרון נוסבוים: אני רוצה לחזור טיפה אחורה ולתת תחושה של מה זה קוב.

שרון נוסבוים: קוב זה 1,000 ליטר.

שרון נוסבוים: זה די הרבה מים.

שרון נוסבוים: זה 1,000 בקבוקים של ליטר.

יעקב טסלר: בימים רגילים זה המון.

שרון נוסבוים: זאת אומרת שכל רחיצת ידיים נוספת לא מגדילה משמעותית את הצריכה ולמרות שיש גידול, אנחנו מסתכלים על הנתונים, אנחנו רואים שבסך הכול אין גידול כי הסך הכול יש איזשהו איזון בין הכמות למגורים לכמות בסך הכול של מוסדות ושל מסחר.

יעקב טסלר: אז עשרות הפניות שמגיעות אלינו, אז בעצם הן מציאות.

שרון נוסבוים: יש 9 מיליון תושבים במדינה.

שרון נוסבוים: כולם זכאים לכמות מוכרת ואז כשאנחנו מסתכלים על הכמות המוכרת אנחנו רואים שבית בלי גינה בדרך כלל אם אין לו נזילה, שטיפת ידיים נוספת לא מגדילה בהרבה.

שרון נוסבוים: מה שמגדיל בהרבה את צריכת המים זה נזילות ובזה מנסים לטפל, פחת ונזילות.

שרון נוסבוים: מה שמגדיל זה גינה.

שרון נוסבוים: גינה באמת יכולה להגדיל.

שרון נוסבוים: הנושא של אם יצברו את הכמות, מה שיקרה, שרוב המים שילכו לגינון בעצם ייהנו מכמות מוזלת.

שרון נוסבוים: אני לא חושבת שזאת הכוונה, שמים לגינון יהיו בתעריף מוזל כי אז זה מוציא מהמשוואה ומוציא מהמשוואה את כל מה שהתכוונו.

שרון נוסבוים: בגלל זה צריכים להיזהר ולבחון את הנתונים מאוד בזהירות כדי לראות האם זה באמת משרת.

שרון נוסבוים: כמו שהאדון מבית שמש אמר, לא מגיעים לכמות המוכרת.

אוסנת הילה מארק: אנשים נמצאים עכשיו בבית.

אוסנת הילה מארק: היו שמונה שעות ביום בבית, שעות ערות.

אוסנת הילה מארק: עכשיו הם 16 שעות ערות בבית.

שרון נוסבוים: אם הם שותים עוד כוס קפה ולא שוטפים את הבית שוב ואין להם גינה - - -

אוסנת הילה מארק: אבל ילדים מתקלחים יותר ויש את הבריכות הביתיות.

יעקב טסלר: ברשותכם, אנחנו מדברים פה בשתי שפות.

יעקב טסלר: מדברים בשפה מקצועית שאומרת, יש גינות, זה יזיק לשני, הצריכה הכוללת לא השתנתה.

יעקב טסלר: אני יודע מציאות מסוימת.

יעקב טסלר: אזרחים שלחו לפה פניות ורואים כפי שציינו פה, 150 שקלים או 200 שקלים לחודש בתקופה הנוכחית.

יעקב טסלר: אני גם יודע לבוא ולומר שמדברים באיזון.

יעקב טסלר: בתי מלון, לא ידוע לי שעובדים כרגע.

יעקב טסלר: תעשייה לא עובדת, אז יכול להיות שזה הצריכה כפי שציינת קודם, האיזון הזה, אז לבוא ולומר את המשפט, אין צריכה, זה נכון שאין, זה מתקזז באיזשהו מקום אבל בפועל אנשים נמצאים בבית.

יעקב טסלר: נכון גברת שרון, כוס קפה באמת לא עושה את זה, מסכים איתך, אז בכל זאת אולי את מסבירה לי, בחשבון הסופי רואים הפרש.

יעקב טסלר: הוא מקבל עוד 150 שקלים ואין לו גינה, אז מאיפה?

יעקב טסלר: ואין לו נזילה.

אתי שבתאי: הועברו אלינו נתונים.

יעקב טסלר: אז מאיפה זה מגיע?

שרון נוסבוים: ברור שיש מקרים כאלה.

שרון נוסבוים: אנחנו מסתכלים באמת על הממוצע ועל סך הכול - - -

יעקב טסלר: אני שמח.

יעקב טסלר: אם הם מכירים מקרים מועטים אז אנחנו יכולים יותר לסייע להם.

אוסנת הילה מארק: כבוד היושב ראש, כמו שציינתי, זה ישתנה בחודשים הקרובים.

אוסנת הילה מארק: צריך גם להסתכל קדימה.

אוסנת הילה מארק: את עונה רק לגבי מרץ, אפריל, אולי מאי.

אוסנת הילה מארק: צריך להסתכל קדימה, משפחות שכרגע לא פנו לוועדה ויפנו, אז בואו ניתן פתרון כבר מראש.

אוסנת הילה מארק: גם חודשי קיץ, גם הרבה זוגות שיושבים בבית בחל"תים שיסתיימו ממש עכשיו, בחודש-חודשיים הקרובים.

אוסנת הילה מארק: בואו ניתן פתרונות מראש למה שעתיד להגיע.

גלעד פרננדס: הסברנו שחשבון מים וביוב זה 110-120 שקל לחודש ואנחנו אומרים, דין פרוטה כדין מאה.

אוסנת הילה מארק: אז אתה סותר את עצמך.

גלעד פרננדס: אני לא סותר.

גלעד פרננדס: אנחנו מסבירים שאנחנו עושים את המקסימום בשביל שכל תושב או צרכן במדינת ישראל - - -

יעקב טסלר: חיים, משרד האוצר.

חיים בורובסקי: גלעד ציין בצדק שמשק המים הוא משק כספים סגור.

חיים בורובסקי: זה נכון כמעט לחלוטין.

חיים בורובסקי: תקציב המדינה משתתף במשק המים בהיקף של בערך 650-700 מיליון שקל בשנה, סכום לא מבוטל.

חיים בורובסקי: זה השקעה שנעשית בעיקר בפיתוח תשתיות, בעיקר בפיתוח תשתיות באזורים ממעמד סוציו אקונומי פחות גבוה להקמת מתקני טיפול בשפכים ותשתיות קולחין שאלה תשתיות חשובות שעוזרות גם לתושבים שצורכים את המים, שככה משלמים פחות על הביוב וגם לחקלאים שצורכים את מי הקולחין.

חיים בורובסקי: לגבי ההצעה שנשמעה פה, אנחנו מתנגדים, אני אסביר גם למה, לסבסוד של מצרך, בפרט מצרך כמו מים.

חיים בורובסקי: הסיבה הפשוטה לזה, יש לזה משפט מוכר שאומרים לא לתת סובסידיה למצרך אלא סובסידיה לאזרח.

חיים בורובסקי: אנחנו לא רוצים לסבסד את המים בגלל שגם אזרחים שהמצב הכלכלי שלהם לא נפגע מהקורונה, יש אנשים שהמשיכו לעבוד, שהצריכה שלהם לא השתנתה, יקבלו את ההנחה הזאת.

חיים בורובסקי: אנחנו מעדיפים לתת את הכסף למי שבאמת צריך אותו.

יעקב טסלר: חיים, אפשר למצוא את המנגנון.

חיים בורובסקי: בהקשר הזה שר האוצר והנהלת המשרד הציגה עכשיו תוכניות חדשות גם לעסקים, גם הארכות חל"תים שימשיכו כנראה עד לסוף השנה.

חיים בורובסקי: זה המדיניות של המשרד ואותה אנחנו רוצים להמשיך ולקדם.

חיים בורובסקי: אנחנו מבינים וערים לקושי הגדול שיש לאזרחים בתקופה הזאת אבל אנחנו חושבים שהדרך לעזור להם היא לא דרך לסבסד מצרך שאותו צורכים כולם, גם אנשים שיש להם הרבה כסף וגם אנשים שיש להם פחות כסף אלא לתת את הכסף בצורה יותר מדויקת לאנשים שבאמת נפגעו, שזה בעיקר בעלי העסקים ואזרחים שנמצאים בחל"ת.

יעקב טסלר: חיים, ברשותך, ה-500 שקלים שנתנו, למי נתנו?

יעקב טסלר: בדקו כל אחד מה ההכנסות שלו בבנק או כל ילד, אדרבא?

יעקב טסלר: אתה סותר את עצמך.

יעקב טסלר: למה נתנו 500 שקלים לכל אחד ואחד?

חיים בורובסקי: 500 שקלים שנתנו זה היה אירוע חד-פעמי על רקע חג הפסח, שביקשו באמת לעזור - - -

יעקב טסלר: מדוע לתת 500 שקלים למשפחה שאבא שלו מיליונר?

יעקב טסלר: אוקיי, זו סתם הערת ביניים.

חיים בורובסקי: אדוני, אתה צודק אבל אם נראה את רוב הסכומים שמשרד האוצר מוציא בהקשר של הקורונה, מדובר במיליארדים רבים, רובם ככולם מכוונים לאזרחים שנפגעו ואני חושב גם שכמדיניות זו מדיניות רצויה.

חיים בורובסקי: נראה לי שגם אתם יכולים להסכים עם זה.

חיים בורובסקי: אנחנו רוצים למקד את הסיוע באנשים שבאמת נפגעו, באנשים שמצבם הכלכלי נפגע כתוצאה מהקורונה, אנשים שפוטרו חס וחלילה, יצאו לחל"ת.

חיים בורובסקי: אלה האנשים שאנחנו רוצים לעזור להם.

חיים בורובסקי: לתת סבסוד למים באופן גורף, אנחנו בעצם לוקחים את כספי משלם המיסים ונותנים אותם גם לאנשים שאין סיבה לעזור להם, הם לא נפגעו מהקורונה.

יעקב טסלר: הבקשה שלנו לא לתת סיוע באופן גורף.

יעקב טסלר: אם הבנת שזו הבקשה, ממש לא.

יעקב טסלר: לבוא ולומר שאנחנו לא יכולים לעשות את זה בגלל שהדרך כרגע כפי אנחנו מדברים, אז כולם יקבלו את זה ויש כאלה שלא זקוקים לזה, מסכים איתך, ולכן איך בכל זאת אנחנו עוזרים למשפחות האלה, לאלה שכן זקוקים לדבר הזה ואין להם את היכולת?

יעקב טסלר: לא יעלה על הדעת, היות שאני לא יכול לתת סכום כסף, ואני מבין אותך, למישהו שלא זקוק לזה, אז זה שכן זקוק לזה יפגע, אז בעצם מה המנגנון?

יעקב טסלר: מה בכל זאת הפתרון לדבר הזה?

חיים בורובסקי: ההצעה שלנו והמדיניות שהמשרד מקדם ולא רק בתחום המים היא, במקום לסייע בצורה ישירה בלהוריד את חשבון המים, זה לסייע לאזרח הפשוט בלתת לו יותר כסף, אם זה בהארכה של מנגנון החל"ת, אם זה בסיוע ישיר לעסקים שסגורים בגלל ההתפרצות המחודשת של הנגיף.

חיים בורובסקי: לתת להם פשוט כסף שאיתו הם יוכלו לעשות מה שרוצים.

חיים בורובסקי: מי שרוצה או צריך לצרוך יותר מים, שיצרוך.

חיים בורובסקי: מי שצריך לקנות עם הכסף הזה דברים אחרים, שיקנה אותם.

חיים בורובסקי: גם למי שנפגע אנחנו רוצים במקום לתת סיוע במים, לתת לו סיוע בכסף שהוא יוכל לעשות איתו מה שהוא בוחר ולא ספציפית להוריד לו את חשבון המים או את חשבון החשמל או חשבון אחר כי כל בן אדם והצרכים וההעדפות שלו.

חיים בורובסקי: יש משפחות ברוך השם ברוכות ילדים שחשבון המים שלהם גדל, יש אנשים שצורכים לא עלינו יותר תרופות, כל אחד עם הצרכים שלו ואנחנו רוצים לסייע לבן אדם.

חיים בורובסקי: הדרך הכי טובה לסייע לבן אדם זה לא להוריד לו את המים או את התרופה או את החשמל אלא פשוט לתת לו כסף.

חיים בורובסקי: לזה מכוונת המדיניות של הארכת מנגנון החל"ת וכו'.

יעקב טסלר: ה-500 שקלים, אני נותן את זה כדוגמא, ודאי שלא החלטתם לתת את זה, חלק מה-500 שקלים במים או בכל מוצר אחר, אבל ברגע שאתה גובה יותר כסף במים מאותו נצרך, אומר לו, בוא תשלם בממוצע כמו ששילמת עד עכשיו.

יעקב טסלר: אתה לא יכול לבוא ולומר, אני רוצה לתת לך את הכסף ולעזור לך לאו דווקא במים, בכל עניין במה שתרצה, אם תרצה לקנות כל מוצר אחר.

חיים בורובסקי: אני אשמח שגלעד יתייחס לנתונים האם באמת הגבייה עלתה או לא.

חיים בורובסקי: בכל מקרה ככל שיש יותר גבייה, כמובן שזה כמו שצוין, מדובר במשק כספים סגור והדבר הזה ישפיע על הורדת תעריף המים שהוא גם ככה התעריף הנמוך כמו שהוזכר פה, הוא מהנמוכים בעולם ככל שאני מכיר, ב- OECDובכלל.

חיים בורובסקי: אנחנו במדינה מדברית שצורכת כמות מאוד גדולה של מים מותפלים בשונה מרוב מדינות ה-OECD שהצריכה שלהן היא בעיקרה מים טבעיים שהם מים מאוד זולים.

חיים בורובסקי: הצלחנו פה לייצר משק מים מאוד מקצועי ומוצלח במובן הזה שהוא מצליח לספק מים באמינות גבוהה לכל תושבי מדינת ישראל בעלות מאוד נמוכה.

חיים בורובסקי: ככל שיש יותר צריכה עכשיו הדבר הזה ישפיע על הפחתת תעריף המים, כי כמו שהוזכר, מדובר במשק סגור.

חיים בורובסקי: מה שנכנס מוריד את התעריף.

יעקב טסלר: הבנתי, תודה.

יעקב טסלר: יחזקאל, אתה יודע לומר לי מה שיעור משק הבית שחרגו לפני הקורונה?

יחזקאל ליפשיץ: שלא ישתמע חלילה שאנחנו מקלים ראש בעלות למשק בית.

יחזקאל ליפשיץ: אני אומר לך בתור חבר מועצה.

יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עושים מאמצים אדירים וכנים כדי שהתעריף לא יעלה וירד.

יחזקאל ליפשיץ: בכל שנה יש לנו באמת עד רמת מיליוני השקלים הבודדים שההשפעה שלהם על התעריף היא לא גדולה.

יחזקאל ליפשיץ: אנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים כמובן בסיוע של חטיבת הכלכלה ברשות המים כדי שהתעריף לא יעלה.

יחזקאל ליפשיץ: מנצלים כל אפשרות כדי להוזיל את התעריף כי אנחנו יודעים שהמים הוא מוצר חיוני.

יחזקאל ליפשיץ: אי אפשר להסתדר בלי מים וגם אם העלות היא לא גבוהה, אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה כדי להפחית את העלויות למשק בית.

יעקב טסלר: מה שיעור החריגות לפני?

שרון נוסבוים: מה שאנחנו יודעים, לפי דיווחי התאגידים אנחנו יודעים שבערך 70% מצריכת המים משולמת בתעריף הנמוך, זאת אומרת שרוב צריכת המים משולמת בתעריף הנמוך.

שרון נוסבוים: לגבי החריגות, כמה חרגו, אין לנו את המידע המדויק, אנחנו יכולים לנסות לאסוף אותו.

יעקב טסלר: ונשמח לקבל.

שרון נוסבוים: זה רק ברמת הערכות כי אין לנו נתונים כאלה רוחביים ובטח לא ל-2020 ואין עוד נתוני אוכלוסייה בכלל.

שרון נוסבוים: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה עוד לא פרסמה נתוני אוכלוסייה פר כל ישוב, רשמיים, אבל אנחנו מניחים שבערך 50% ממשקי הבית מסתפקים בכמות המוכרת וזה נראה גם מהנתונים שהובאו פה, מבית שמש.

שרון נוסבוים: אנחנו יודעים שצריכת המים ביישובים בסוציו נמוך היא צריכת מים נמוכה ובממוצע, שוב, לא פר משק בית מסוים כי פר משק בית מסוים, ודאי שיש את השינויים, אבל אם מסתכלים פר יישוב, יש את הנתונים של צריכות המים, הוא מפורסם גם באתר האינטרנט, אפשר לראות כל ישוב מה צריכת המים שלו לנפש.

שרון נוסבוים: כיוון שאין עוד נתונים רשמיים של 2019 מהלמ"ס, עוד לא עשינו את זה אבל אנחנו עוקבים אחרי זה כל הזמן ורואים שהצריכה גם בממוצע הארצי לא גבוהה מאוד יחסית ל-42 קוב לנפש.

שרון נוסבוים: היא מסתובבת סביב ה-50 מ"ק לנפש-51 מ"ק לנפש יחסית ל-42 שהיא הכמות המוכרת, וביישובים עם סוציו נמוך הצריכה לנפש נמוכה ומתקרבת לכמות המוכרת.

יעקב טסלר: כפי שביקשתי, נשמח לקבל את הנתונים לקראת הוועדה הבאה שאני ארצה לעשות בעניין.

יעקב טסלר: אני אפנה בבקשה לשי פרץ.

יעקב טסלר: אתה איתנו?

שי פרץ: כן, אדוני היושב ראש, אני אתכם.

יעקב טסלר: מה בפיך?

יעקב טסלר: יש הרבה מים בחדרה?

שי פרץ: בחדרה יש מספיק מים.

שי פרץ: אנחנו סמוכים למתקן ההתפלה.

שי פרץ: אני לא יודע לגבי שאר הארץ.

שי פרץ: כפי ששרון ציינה, מבחינת הנתונים אנחנו רואים גידול בצריכה למגורים.

שי פרץ: אני אומר מגורים, זה רק הצריכה הביתית ללא עסקים כמובן.

שי פרץ: בעסקים באופן טבעי יש ירידה משמעותית בצריכה בחודשים האלה.

שי פרץ: במגורים יש עלייה של בערך 8% בצריכה למגורים.

שי פרץ: עדיין לא מספיק ניתחנו לעומק כמה מתוך זה כאלה שעלו מעל הצריכה המוכרת וכמה לא הגיעו עדיין לצריכה המוכרת אבל אני מעריך שמבחינת ההתפלגות היא אותה התפלגות.

שי פרץ: כמו ששרון ציינה בצדק, בממוצע ככה גם בחדרה, צורכים בערך 9 קוב לנפש בחודשיים.

שי פרץ: זה הממוצע.

שי פרץ: כל גידול יבוא בהכרח על הכמות שמעל הכמות המוכרת, כי אם הממוצע הוא 9 קוב, זאת אומרת צרכן צורך 7 קוב פלוס עוד 2 קוב, אז הגידול צריך לבוא כמובן בכמות שנמכרת לצרכן בתעריף הגבוה.

שי פרץ: אלה הנתונים אצלנו.

שי פרץ: מאחר ואנחנו עיר ממוצעת, אני מעריך שסוציו אקונומי 6, אני מעריך שככה גם תהיה ההתפלגות לפחות בערים דומות.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: בכל זאת אנחנו רואים כמו בבית שמש, כמו שאר הערים שפנו אלינו, אנחנו רואים את החריגה בצריכה.

גלעד פרננדס: אולי גם כדאי לציין בכמה גדלו מספר הצרכנים באותה תקופה ואז נוכל לדעת אם זה באמת - - -

יעקב טסלר: אין לי את הנתון הזה.

גלעד פרננדס: אני חושב שגם לשי וגם לכבוד הרב יש את הנתונים.

ישעיהו ארנרייך: אצלנו ניתחו את זה.

ישעיהו ארנרייך: עוד פעם, זה הכול ברמת ההערכות.

ישעיהו ארנרייך: מה שאמרתי קודם זה אחרי שהורדנו את כמות הגדילה.

ישעיהו ארנרייך: גדלנו ב-12% בערך בניכוי הגדילה של התושבים.

ישעיהו ארנרייך: בסוף זה פרטני.

ישעיהו ארנרייך: נכון שיישוב כמו בית שמש שהוא יישוב בסוציו אקונומי נמוך, הבסיס שלו שאנחנו צורכים פחות מים מיישוב רגיל וזה לאורך שנים באופן ברור, אבל בפרטני ויותר מפרטני, של בודד, בגלל התקופה הזאת יש סיטואציה שמקשה מאוד על התושבים, לכן יש פה בקשה מסוימת לנסות למצוא איזה רעיון למצוא דרך כן להקל על אותם תושבים שהם כרגע בתקופה מאוד לא פשוטה.

שרון נוסבוים: זה נכון, בית שמש בשגרה לא מגיעה לכמות המותרת שלה כבר היום.

יעקב טסלר: עו"ד דבי נמצאת איתנו?

דבי גילד-חיו: כן, שלום, עורכת דין דבי גילד-חיו מהאגודה לזכויות האזרח.

דבי גילד-חיו: אנחנו כבר הרבה שנים עוסקים בנושא של התעריפים של המים והנחות במים.

דבי גילד-חיו: אני חושבת שהנושא שנדון עכשיו בוועדה, שהוא קשור באופן ספציפי לקורונה, הוא בעצם מעלה סוגיה עקרונית רחבה יותר של התעריפים של המים, של השיטות של מתן הנחות לאוכלוסיות מוחלשות ואז רואים את זה שזה בא לידי ביטוי בתקופת קורונה באופן מיוחד אבל זה נכון גם בשגרה.

דבי גילד-חיו: אוכלוסיות מוחלשות מתקשות עם חשבונות המים בגלל איך שהשיטה בנויה.

דבי גילד-חיו: כל הדיבורים האלה על משק סגור כאילו זה איזה גזירה משמיים ואין מה לעשות.

דבי גילד-חיו: לא צריך להסתכל על זה ככה ולא צריך לקבל את זה ככה.

דבי גילד-חיו: בעצם ברפורמה של המים שהייתה בשנת 2010 קבעו את המשק הסגור הזה והעמיסו על הצרכן הביתי עליות אדירות של משק המים שקודם לא היו מוטלות עליו.

דבי גילד-חיו: סובסידיות לצרכן הביתי שהממשלה הייתה נותנת בסדר גודל של איזה חצי מיליארד שקל, הפחיתו, ומאז יש קושי אדיר.

דבי גילד-חיו: הפתרון שנתנו במהלך השנים לאוכלוסיות מוחלשות מאוד מוגבל.

דבי גילד-חיו: הגדלה מסוימת של התשלום של התעריף הנמוך, ובעצם אם אני אגיע לשורה התחתונה, אנחנו חושבים שצריך פתרון מערכתי.

דבי גילד-חיו: ברור שבתקופת הקורונה יש בעיה נקודתית וצריך אולי פשוט לתת כסף לאוכלוסיות מוחלשות, שהממשלה תביא כסף וימצאו קריטריונים ויסייעו לאוכלוסיות מוחלשות אבל הפתרון צריך להיות הרבה יותר רחב.

דבי גילד-חיו: אני קוראת גם ליושב ראש וגם לח"כים לקדם את הפתרון העקרוני הרחב יותר של מציאת דרך לתת לאוכלוסיות מוחלשות מעבר לאלה שמקבלות היום.

דבי גילד-חיו: אתן לכם רק דוגמא.

דבי גילד-חיו: למשל, מקבלי הבטחת הכנסה לא נמצאים באוכלוסיות שזכאיות לקבל כמות יותר גדולה של מים בתעריף הנמוך וכך הלאה, קבוצות נוספות.

דבי גילד-חיו: צריך לעשות פה פתרון מערכתי שבעצם יכול לסייע לאוכלוסיות האלה.

דבי גילד-חיו: משבר הקורונה רק משקף את הבעיה הגדולה יותר.

יעקב טסלר: תודה עורכת הדין דבי.

יעקב טסלר: לפני שאני מסכם, מישהו רוצה לומר משהו או שהדברים כל כך ברורים?

יחזקאל ליפשיץ: המנגנון שעורכת הדין דבי דיברה עליו עובד נכון והיא נותנת מענה גם לאוכלוסיות במצוקה.

יחזקאל ליפשיץ: בעצם האוכלוסיות האלה זכאיות לקבל הגדלה של הכמות המוכרת כמו בתעריף הנמוך.

יחזקאל ליפשיץ: בעצם יש רשימה של אוכלוסיות שבמקום לקבל 3.5 קוב לנפש, הן מקבלות בעצם - - -

יעקב טסלר: מה הקריטריונים?

גלעד פרננדס: זה בעיקר אוכלוסיות זכאיות.

גלעד פרננדס: אני דווקא קצת מופתע מהדברים שאמרה גברת דבי כי אנחנו מכירים שיש גם שם אוכלוסיות שמגיעות מביטוח לאומי וגם הרבה מאוד נכים.

יעקב טסלר: בגדול, מה הקריטריונים?

גלעד פרננדס: הבטחת הכנסה, סוגי נכות, ניצולי שואה.

גלעד פרננדס: לא מדובר פה באיזו אוכלוסייה קטנה ומוגדרת.

גלעד פרננדס: היום מי שזכאי להטבה זה מעל חצי מיליון אזרחים שמקבלים את ההטבה הזו ככל שהם באמת צרכו יותר.

גלעד פרננדס: לפעמים לא מנצלים את זה כי לא כל אחד צריך 7 קוב כל חודש, אבל יש קבוצה של מאות אלפים שכל חודש אנחנו מקבלים קבצים מאוד גדולים מהמוסד לביטוח לאומי, הרשות לניצולי שואה וגופים כאלה ומשם אולי אפשר באמת לתת עוד מענה לנושא הזה.

יעקב טסלר: אוקיי.

יעקב טסלר: אין חולקים שאנחנו נמצאים במצב מיוחד.

יעקב טסלר: כולם חושבים כך.

יעקב טסלר: אולי יש כן חילוקי דעות.

יעקב טסלר: בצריכה אנחנו לא רואים שיש הפרש גדול כפי שגברת שרון ציינה.

יעקב טסלר: מצד שני אנחנו כן רואים בחשבונות שמגיעים לאזרחים הביתה, יש כן בכל זאת הפרש, אז אני מבקש בבקשה ברשותכם לשקול שוב כפי שהחברים הציעו פה וידידי הרב ארנרייך, לעשות את התחשוב שנתי ולא כרגע חודשי.

יעקב טסלר: אני מבין את הבעיה שבעצם אנחנו לא יכולים לבוא ולהוריד מצד אחד ולייקר למישהו אחר, אבל צריכים למצוא את המנגנון איך אפשר בכל זאת בתקופה הנוכחית שאנחנו לא יודעים להגיד כמה זה התקופה הנוכחית.

יעקב טסלר: כולנו חשבנו שאנחנו אחרי הגל הראשון יצאנו מזה ואנחנו רואים דברים אחרים.

יעקב טסלר: אנחנו באמת לא יודעים.

יעקב טסלר: בכל זאת לבוא עם איזה כיוון מסוים, עם איזה פתרון, אלה שבאמת לא צרכו את הכול.

יעקב טסלר: אני מבין שיש את הקושי בזה אבל ברגע שאני מזהה רצון טוב מכם, ומבינים שהם נמצאים במקום הזה.

יעקב טסלר: בואו לא נשכח כפי שציינו קודם, בתי מלון לא פועלים כרגע, בתעשייה שובתים.

יעקב טסלר: יש הרבה מקומות.

יעקב טסלר: אני מסכים שכוס קפה אחת פחות, אחד יותר זה לא הסיפור פה, ואני לא יודע אם בימים האלה יש גם את הרוגע ואת הזמן בגינות.

יעקב טסלר: אולי אפשר לבוא ולהציע, באזורים המוחלשים כפי שדיברת, סוציו אקונומי נמוך, בואו נעזור להם, ספציפי כרגע, שמוגדרים.

יעקב טסלר: לא נכנס בעיר שיש סגר או מוגבלים או כאלה דברים.

יעקב טסלר: גם באזור מוגבל שאנחנו רואים בתקופה האחרונה, זה היה באשדוד, עכשיו זה עובר לבית"ר עילית ואני לא יודע איפה שזה יהיה הלאה.

יעקב טסלר: מדברים על דימונה.

יעקב טסלר: הם לא נותנים להם לצאת.

יעקב טסלר: הם לא יכולים לצאת.

יעקב טסלר: לא מדבר בחל"תים שגם כולם בבית.

יעקב טסלר: אני לא מדבר כפי שציינו קודם פה, על בתי ספר שאין לימודים, אבל אלה שמכריחים אותם.

יעקב טסלר: אין ספק שיש להם צריכה הרבה יותר, אז כל הדברים האלה, צריכים לראות בכל זאת איזה מנגנון.

יעקב טסלר: גלעד, נראה לי כמו קצת רצון.

גלעד פרננדס: לבקשה של היושב ראש אנחנו נעשה עוד בחינה, נראה מה אפשר לעשות ונעדכן.

יעקב טסלר: חיים עוד איתנו?

חיים בורובסקי: אני אתכם, אדוני היושב ראש.

יעקב טסלר: מה אתה אומר?

יעקב טסלר: בזמן הזה עשית טלפון?

יעקב טסלר: הבאת לנו בשורה טובה?

יעקב טסלר: אתה מחייך, זה טוב.

חיים בורובסקי: אדוני, אני מחייך בגלל שבדיוק אתמול היה פרסום גדול גם של הארכות של החל"תים.

חיים בורובסקי: הייתה רשימה של פעולות שהמשרד מקדם, השר מקדם כדי לסייע, אבל בהמשך של גלעד אנחנו גם יושבים במועצת רשות המים ואנחנו נשב יחד, ובהמשך לדברים של היושב ראש, נחשוב איך בכל זאת ניתן לסייע.

יעקב טסלר: תודה.

יעקב טסלר: תודה לכם, הישיבה נעולה.