ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 23, פרוטוקול מספר 28, 2020-07-08 09:00

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לכולם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מכנסים את הדיון היום בעקבות הצעה לסדר היום שהגישו ח"כ קושניר, אלחרומי וברק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כותרת ההצעה הייתה 'מכרה הפוספטים שדה בריר – כי"ל לוחצת להרחיב את הכרייה למרות המחיר הכבד שישלם הציבור".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חיבת לומר שמעבר לזה שהדיון התבקש בעקבות הבקשה שלכם, בעיני זה כמובן נושא חשוב וראוי והייתי מכנסת ישיבה בנושא הזה בכל מקרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לפתוח בכך שמדובר בסאגה שנמשכת כבר עשרות שנים, הסיפור הזה, וכל הזמן הזה פועלת חברת כי"ל להביא לאישור פתיחת מכרה פוספטים סמוך לערד, ובמרחב שחיים בו אלפי תושבי הפזורה הבדואית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כבר כמה שנים שעמדת משרד הבריאות היא שהכרייה תוביל לפגיעה בחיים ובבריאות של התושבים של האזור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברת כי"ל מצידה טוענת שמלאי הפוספטים עומד לפני סיום והדבר יגרום לפיטוריהם של אלפי עובדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הנושא, צריך להזכיר, עומד בדיון בבג"צ שהגישו עירית ערד ושלוש מועצות בדואיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בג"צ הוציא בינתיים צו ביניים שאוסר על הכרייה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כיון שזה לא דיון ראשון בכנסת בנושא הזה, אני מאוד מקווה שאנחנו נצליח לקדם את הנושא קדימה ואני מבקשת, אין ספק שהסוגיות הבריאותיות הן החשובות ביותר, זה מה שנוגע באמת לחיים של אנשים, אבל יש כאן גם הרבה מאוד סוגיות סביבתיות שאני חושבת שלא נדונו מספיק בעבר וקיבלו משנה תוקף בעקבות מחדלים שנחשפו בשנים האחרונות, ואותו אסון נוראי שנגרם לטבע כתוצאה מהקריסה של אותה בריכה והזיהום בנחל אשלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני באמת מבקשת שגם נבדוק כאן היום האם נעשתה בדיקה מעמיקה של כל החלופות לפני שאנחנו הולכים על החלופה הזאת שאנחנו יודעים שיש איתה בעיה קשה מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו יודעים גם שיש מאחורה מחלוקת מאוד מאוד עמוקה בין משרדי הממשלה, אז אנחנו ננסה לברר איפה הדברים עומדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נתחיל איתך, ח"כ אלכס קושניר, אחד מהחברים שהגישו את ההצעה לדיון היום.

אלכס קושניר: גבירתי היו"ר, קודם כל באמת תודה רבה.

אלכס קושניר: זה היה מאוד מהיר מהיום שנקבע שהדיון יתקיים אצלך, באמת כינסת את הוועדה.

אלכס קושניר: את צודקת שהאירוע הזה נמשך כבר הרבה מאוד שנים, ואני לא מצליח להבין איך יכול להיות שיש פה עמדה מאוד ברורה של גוף ממשלתי מוסמך, שהדבר הזה הולך לגרום לפגיעה גם סביבתית וגם פגיעה בחיי אדם בסופו של דבר, של תושבים באזור, גם בערד וגם בישובים הבדואים מסביב, ואנחנו עדיין יושבים ומדברים על זה, ואין לזה איזה שהוא clear cut.

אלכס קושניר: זה דבר אחד.

אלכס קושניר: דבר שני, בנוגע לחברת כי"ל עצמה, אני חושב שהמדינה כבר עשתה כמה טעויות ביחסים שלה עם החברה הזאת, אנחנו ראינו מה קורה בים המלח, איזו פגיעה סביבתית קשה יש לנכס הזה.

אלכס קושניר: אסור לנו לעשות את הטעות הזאת עוד פעם, הפעם בשדה בריר.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שאנחנו חייבים לחייב את חברת כי"ל להציע אלטרנטיבה אחרת ליצירת זרחן באמצעות פוספטים, ויש כאלה אלטרנטיבות, אנחנו ראינו שאותה חברת כי"ל עצמה מייצגת את האלטרנטיבות האלה בחו"ל, בחו"ל היא פתאום הופכת להיות חברה ירוקה שיודעת לפעול ויודעת לעשות תהליך ירוק לחלוטין, ודווקא במדינה שלה עצמה, פה אפשר לזלזל.

אלכס קושניר: אז תפקידנו לפי דעתי לגרום לכך שחברת כי"ל תפסיק לזלזל, תציע אלטרנטיבה שהיא אלטרנטיבה ירוקה וקיימת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה ח"כ קושניר, ח"כ סעיד אלחרומי בבקשה.

סעיד אלחרומי: תודה גבירתי היו"ר, תודה לחבריי שהגיעו גם כן לדיון, גם ראש עירית ערד, אני מקדם אותך בברכה, איש שנרתם מהרגע הראשון לנושא החשוב הזה.

אלכס קושניר: כי הוא צריך לנשום את האוויר הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא דואג לאזרחים שם.

סעיד אלחרומי: זה לא פעם ראשונה שאני יוזם דיון בכנסת בנושא הזה, ובכנסת ה-20 נדון הנושא גם בוועדת הכלכלה וגם במליאת הכנסת.

סעיד אלחרומי: ישנה עמדה שמשרד הבריאות באופן עקבי אומר, והמומחים אומרים, שיש סכנה בריאותית לתושבי הנגב המזרחי, לתושבי ערד, תושבי כסייפה, תושבי אל פורעה והכפרים שנמצאים מסביב, ואני מתפלא שהנושא נמשך ונמתח, היה דיון בבג"צ, הרשויות – ותיכף ידבר ראש העיר – פנו לבג"צ, אבל משום מה התכנון המפורט נמשך, למרות הדיון בבג"צ נמשך דיון בתכנון מפורט של המכרה הזה.

סעיד אלחרומי: החלופות לא מוצגות.

סעיד אלחרומי: לא נבחנו חלופות.

סעיד אלחרומי: ישנן חלופות בשני מישורים.

סעיד אלחרומי: יש גם בשטחים שהם באזור הנגב המזרחי ולא מאוישים ורחוקים מהישובים הקיימים שיש בהם פוספטים, ואנחנו צריכים לשמוע את העמדה, זה בדיוק כמו שדה בריר, וישנן חלופות טכנולוגיות אחרות שדיבר חברי אלכס לגביהן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למי שלא יודע, זה בעצם להוציא את זה מהבוצה שהיא תוצאה של ניקוי שפכים.

סעיד אלחרומי: בדיוק.

סעיד אלחרומי: הדבר השני, לא כל כך ברורה לנו העמדה של המשרד להגנת הסביבה.

סעיד אלחרומי: יש שם זיג-זג ואנחנו רוצים לשמוע את זה חד וחלק.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בשביל זה אנחנו פה היום.

סעיד אלחרומי: בדיוק.

סעיד אלחרומי: אנחנו ר וצים לשמוע מה העמדה של המשרד להגנת הסביבה בצורה חדה וחלקה, ואני חושב שבכדי לא להאריך בדברים, בסיכומו של דבר אנחנו כנבחרי ציבור, כמייצגים, אני לפחות לסוגיות הנגב לכלל תושבי הנגב, אנחנו לא נרפה קודם כל, והדבר השני, בריאותם וחייהם ואיכות חייהם של תושבי הנגב, תושבי ערד, כסייפה והישובים האחרים, היא עדיפה על כל הון שגובה חברה זאת או אחרת.

סעיד אלחרומי: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה ח"כ אלחרומי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ רם בן ברק בבקשה.

רם בן ברק: בוקר טוב.

רם בן ברק: תודה רבה לך על הדיון הזה.

רם בן ברק: אני רוצה להגיד, תראו, יש לנו משימה לאומית ליישב את הנגב.

רם בן ברק: אנחנו עושים מאמצים כבירים ברמה לאומית להעביר לשם את בסיסי צה"ל ואת המודיעין וכן הלאה, מנסים לפתח את הנגב.

רם בן ברק: לא יכול להיות שביד אחת אנחנו נפתח את הנגב וביד שניה אנחנו נגרום לאנשים שלא ירצו לגור בנגב.

רם בן ברק: אני לא מאמין שראש העיר ערד, מוכשר ככל שיהיה – והוא מוכשר, אני מכיר אותו – יוכל להביא אנשים לגור שם אם הם ידעו שיש להם סיכוי לחלות בסרטן.

רם בן ברק: לכן זו איוולת, צריך לראות את זה בראייה הרבה הרבה יותר גבוהה, אם אנחנו רוצים שאנשים יגורו בנגב, צריכים לדאוג לאיכות האוויר ואיכות החיים בנגב וזה עושה בדיוק את ההפוך ולכן צריך לראות מה החלופות ולהשקיע בחלופות.

רם בן ברק: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ טלי פלוסקוב.

טלי פלוסקוב: זו הפעם הראשונה שלי בוועדה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוכה הבאה.

טלי פלוסקוב: ברכות לכולם וכמובן המון בהצלחה בעבודה הלא פשוטה שצריך לעשות בוועדה הזאת.

טלי פלוסקוב: אני בנושא הזה מדברת כבר המון פעמים בכנסת, פעם בכובע של ראש עירית ערד, היום כבר לא הפעם הראשונה בכובע של חברת כנסת.

טלי פלוסקוב: אני לא מבינה למה אי אפשר לנושא הזה לשים נקודה חדה בסוף המשפט, אין לכריית שדה בריר, לכריית פוספטים באזור שהם רוצים.

טלי פלוסקוב: עוד פעם, יש חלופות.

טלי פלוסקוב: אם לא היו חלופות אולי היינו שוקלים, מקומות עבודה, פרנסה גם של תושבי ערד אגב, לכן לראש העיר יש פה באמת סוגיה לא פשוטה כי מצד אחד הוא צריך לדאוג לפרנסתם של אנשים ומצד שני לבריאותם.

טלי פלוסקוב: אבל אי אפשר לשים על אותו קו שני דברים, פרנסה ובריאות.

טלי פלוסקוב: אני רוצה להסתכל בעיניים של אותו אדם, נציג של אחד מהמשרדים שלנו, כי בעצם מישהו צריך לאשר את זה, שהוא יגיד 'כן, מותר' והוא יסתכל לי בעיניים.

טלי פלוסקוב: שאני שם גרה, והילדים שלי והנכדים שלי, ואני רוצה שחס וחלילה מישהו מהם יהיה חולה, והרי יש נתונים ומספרים והם מוחקים לא פעם אחת, אז למה לסגור את העיניים כשנוח לכם?

טלי פלוסקוב: אנחנו תושבי ערד, וכאן אני מדברת כתושבת ערד, וראש העיר שלי כאן

טלי פלוסקוב: נמצא ואני גאה בפעילות שהוא עושה, נמשיך להילחם – ולא רק אנחנו, גם השכנים שלנו כמובן – נמשיך להילחם נגד הדבר הזה, ואמרנו פעם ואני חוזרת ואומרת, נשב שם יום ולילה ולא ניתן לאף טרקטור לעלות.

טלי פלוסקוב: לא כדאי לכם להתקדם עם התכניות.

טלי פלוסקוב: לא כדאי.

טלי פלוסקוב: תסגרו את העניין, תחפשו פתרונות אחרים.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ סונדוס סאלח בבקשה.

סונדוס סאלח: ברכות על הנושא והדיון המאוד מאוד חשוב ליו"ר, וגם ליוזמים חברי הכנסת סעיד וקושניר.

סונדוס סאלח: את האמת שכלל יסודי בפיתוח בר-קיימא שאנחנו שואפים ושואפות אליו זה ניצול מושכל במשאבי הטבע הקיימים, אבל מה שאנחנו רואות, שאין ניצול משאב, יש צפצוף אפילו על ההנחיות, גם של משרד הבריאות וגם של משרד להגנת הסביבה, ופעם נוספת בעל המאה הוא בעל הדעה והשיקולים הכלכליים גוברים על כל השיקולים האחרים.

סונדוס סאלח: כאן יש אלמנט נוסף, שהוא גם כן, כשמדובר באוכלוסיות המוחלשות קל להמשיך לפגוע בסביבה שם.

סונדוס סאלח: אני מסכימה מאוד עם ח"כ טלי, צריך לשים נקודה, ממש נקודה, ולעצו את המשך העוול הסביבתי והפוליטי הקיים.

סונדוס סאלח: כמה זו טביעת רגל אקולוגית מסוכנת רחבה מאוד על כל המשתמע מהתהליך עצמו, בין אם זה השימוש בקרקע הפתוחה שם, המשאבים שהולכים ומתחסלים וזה פגיעה במגוון הביולוגי וכל בתי הגידול הנמצאים שם.

סונדוס סאלח: אכן יש חלופות, אנחנו רוצות לשמוע על החלופות ואיך אפשר לקדם.

סונדוס סאלח: אני כן רוצה לשמוע לגבי קידום כרייה תת קרקעית ופחות שטחים פתוחים, והכי חשוב זה הריחוק מהאוכלוסיות.

סונדוס סאלח: אם נדרשים לפעול באחוז מסוים, אז כן רחוק מכל האוכלוסיות הקיימות שם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה ח"כ סאלח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הצטרפה אלינו ח"כ קרן ברק.

קרן ברק: בוקר טוב.

קרן ברק: אני אעשה את זה בקצר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כפי שציינתי בהתחלה, את אחת מאלה שהגישו את הבקשה לדיון ואת מוזמנת כמובן.

קרן ברק: נכון.

קרן ברק: דיברתי על זה באריכות במליאה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אפשר להבין את העניין שיש לך בנושא ואת המחויבות אליו.

קרן ברק: בדיוק, ואני מניחה שהדברים נאמרו לפני כן, אבל אני אשמח לשמוע את הדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מצוין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ראש עירית ערד בבקשה.

ניסן בן חמו: תודה רבה על ההזדמנות ועל ההזמנה.

ניסן בן חמו: תודה באמת על הפניה לוועדה והיוזמה על מנת לדון בנושא.

ניסן בן חמו: תראו, מדובר במאבק הסביבתי אני חושב הארוך ביותר במדינת ישראל.

ניסן בן חמו: 30 שנה.

ניסן בן חמו: טלי פלוסקוב בתור ראשת העיר הקודמת לפניי הובילה את המאבק ואני ממשיך אותו, שתבינו, הקירבה לישוב ערד, אנחנו מדברים על טווחים של בין 1.5-3 קילומטרים של הררי אבק, שבו משרד הבריאות, שדרך אגב, היום משרד הבריאות מנהל משבר בריאותי במדינת ישראל.

ניסן בן חמו: מישהו חולק על קביעתו, על הנחיות הקורונה ואיך אמורים להתנהג?

ניסן בן חמו: למה כשמדובר במקום הזה, כשמשרד הבריאות, אחרי שהביאו מומחה בינלאומי בלתי תלוי מחו"ל, שילמו עשרות אלפי שקלים, והקביעה שלו ברורה – עליה ברורה באחוז התמותה לאוכלוסייה הקרובה, הבדואית ובערד.

ניסן בן חמו: למה שם מתעלמים מקביעה של משרד הבריאות שמתנגד וצריך להגיד את זה, כבר עשור, בנחישות לא מוכן, ושכחנו דבר נוסף, גם משרד הביטחון מתנגד.

ניסן בן חמו: את זה אנחנו מצניעים, אבל משרד הביטחון, שבסיסי צה"ל, נבטים, הבסיס האסטרטגי של חיל האוויר, בא"ח נח"ל, נמצא שם גם בקרבת מקום, מדברים בכלל על הקמה של אולי עוד עיר נוספת, כסיף, עוד יותר קרוב.

ניסן בן חמו: מה קורה לנו?

ניסן בן חמו: איפה אנחנו נמצאים?

ניסן בן חמו: את הכרייה, אם כבר היה צריך לעשות, היה צריך לעשות בשנות השישים, לפני שהקימו את העיר ערד, למצות את המשאב ואז להקים ערים.

ניסן בן חמו: אבל היום, בשנת 2020 כשבערד חיים 30,000 תושבים ובפזורה הקרובה חיים עוד 20,000 תושבים ובסיסי צה"ל, איך בכלל אנחנו חושבים על הדבר הזה?

ניסן בן חמו: והאתגרים שאנחנו מתמודדים איתם בנגב הם אתגרים קשים ואנחנו במשימה לאומית, בחוד החנית להביא תושבים לאזור הזה, וכשהעננה הזאת מרחפת מעל הראש שלנו כבר 30 שנה, איך אני אמור להתמודד עם זה?

ניסן בן חמו: כשאנחנו מדברים על איכות החיים בערד, כשמדברים על עיר לאסתמטיים, עיר מרפא, בשנות השבעים זאת הייתה העיר שהגיעו להתרפא בה כל חולי האסטמה, זה היה המרשם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בזכות האוויר שלה.

ניסן בן חמו: בזכות האוויר.

ניסן בן חמו: וזה אחד הנכסים האסטרטגיים שלנו.

ניסן בן חמו: אז על מה אנחנו מדברים?

ניסן בן חמו: אז גם הנושא הבריאותי.

ניסן בן חמו: אני אומר, אנחנו לא נרפה לרגע, יש בג"צ תלוי באוויר, עירית ערד לא נסוגה לרגע ואני שמח על כל החברים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול אולי לעדכן אותנו לגבי הנושא של בג"צ, כרגע הם הוציאו צו מניעה, נכון, וזה בספטמבר הדיון הבא?

ניסן בן חמו: כן.

ניסן בן חמו: תראו מה קורה פה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ועכשיו בעצם מה שהדליק את זה, זה המכתב שנשלח על ידי כי"ל.

ניסן בן חמו: כן.

ניסן בן חמו: אני מגיע לזה.

ניסן בן חמו: ברשותכם באמת, זה פשוט מקומם ומרתיח.

ניסן בן חמו: שנה שלמה מדינת ישראל לא יודעת לענות מה עמדתה בנושא.

ניסן בן חמו: אנחנו הגשנו את הבג"צ לפני שנה.

ניסן בן חמו: שנה שלמה בדחייה ודחיה, אין ממשלה, יש ממשלה, אי אפשר, כן אפשר, החלפנו את זה, החלפנו את ההוא.

ניסן בן חמו: מדינת ישראל לא יודעת מה העמדה שלה.

ניסן בן חמו: לא ענתה עדיין לבג"צ.

ניסן בן חמו: אז אם היא לא יודעת מה עמדתה איך היא מקדמת את התכנון?

ניסן בן חמו: מצד אחד היא לא יודעת מה עמדתה, מצד שני מוסדות התכנון ממשיכים לעבוד בתכנון מפורט?

ניסן בן חמו: אז מה זה?

ניסן בן חמו: אמון הציבור, אני מדבר פה ואני מסתכל על כל נבחרי הציבור, כל הבית הזה.

ניסן בן חמו: אנחנו מדברים על אמון הציבור.

ניסן בן חמו: איך יד ימין לא יודעת מה יד שמאל עושה.

ניסן בן חמו: איך מוסדות התכנון ממשיכים בטייס אוטומטי ומצד שני המדינה לא יודעת להגיד מה עמדתה לבג"צ.

ניסן בן חמו: מה קורה לנו?

ניסן בן חמו: ושלא נדבר, יש החלטת השניים, שני שרים לשעבר, אבי גבאי ויעקב ליצמן, על תסקיר בריאותי.

ניסן בן חמו: זאת הייתה ההסכמה, לא מתקדמים עד ששני המשרדים מסכימים על תסקיר בריאותי.

ניסן בן חמו: לא על תסקיר סביבתי שיש בו פרק של תסקיר בריאותי, אלא תסקיר בריאותי.

ניסן בן חמו: לפני חמישה חודשים יצא מסמך מכונן של משרד הבריאות.

ניסן בן חמו: מסמך שהוא מבחינתו התשתית לתסקיר בריאותי לפרויקטים לאומיים.

ניסן בן חמו: פרופ' סדצקי חתומה עליו, נראה לי שהוא - - -

קרן ברק: זה לא יום לדבר עליה, נראה לי.

ניסן בן חמו: לא, אבל אני אומר, זה מסמך מקצועי.

ניסן בן חמו: צר לנו באמת על הסיטואציה שנוצרה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מסמך שבעצם נותן את המתווה של מה צריך להיות בתסקיר הבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אבקש להעביר אותו אליכם, כי אנחנו קיבלנו את המסמך הזה.

ניסן בן חמו: ואני יודע שהוא מלחיץ פה את משרד האנרגיה, משרד התשתיות הלאומיות, כי הטענה הנגדית היא שאי אפשר לעשות פרויקטים לאומיים.

ניסן בן חמו: אפשר לעשות פרויקטים לאומיים, באחריות.

ניסן בן חמו: אפשר לעשות פרויקטים לאומיים כשיש שקיפות.

ניסן בן חמו: אני אומר לכם, התחושה של תושבי ערד והאזור זה שההליך הזה, לא משנה מה קורה, הוא מתקדם.

ניסן בן חמו: איך שהוא.

ניסן בן חמו: מתחת, מעל, מהצדדים.

ניסן בן חמו: איך אנשים יכולים להאמין שהם ישמרו על הבריאות שלנו?

ניסן בן חמו: אני חייב לציין, לי באופן אישי – ואני אומר את זה כראש רשות וכמנהיג ציבורי – אין לי שום דבר כנגד כי"ל ככי"ל.

ניסן בן חמו: הם מעסיקים בנגב וחשוב שיעסיקו בנגב, אבל לא בכל מחיר, והם צריכים לשמור על התנאים, והמכתב הציני הזה שיצא ממנכ"ל כימיקלים לישראל רביב צולר, שאולי בסיטואציות אחרות היינו יכולים להיות חברים, הוא איש מאוד נחמד, אבל השימוש הציני במשבר הזה, שיש מאות אלפי מובטלים, לשלוח לראש הממשלה 'אם לא תאשר לי היום את שדה בריר אני מפטר וסוגר את המפעל'.

ניסן בן חמו: 400, 500 עובדים ישירים ועוד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח שתתייחס אם אתה יכול בכמה משפטים קצרים באמת לסוגיה של התעסוקה שעולה וחוזרת כל הזמן, על המצוקה שטוענים של פיטורים נרחבים.

ניסן בן חמו: אני אגיד, משבר הפוספט הזה, אנחנו מכירים אותו, לפני עשור אמרו 'יש לנו פוספט לשנתיים'.

ניסן בן חמו: זה נס פך השמן.

ניסן בן חמו: עברו שנתיים, יש לנו לעוד עשור.

ניסן בן חמו: עברו שנתיים, עבר עשור ויש לנו לעוד שנתיים.

ניסן בן חמו: אז בואו נמשיך, יש לנו תמיד לעוד שנתיים, נמשיך עם הקיים.

ניסן בן חמו: ויש חלופות.

ניסן בן חמו: הן לא נבדקו מעולם ואף אחד לא ישכנע אותי שהן נבדקו כמו שצריך.

ניסן בן חמו: בראייה שלי מה שצריך לקרות עכשיו, צריך להחזיר את הנושא למועצה ה ארצית לדיון מעמיק כמו שצריך בכל החלופות האפשריות מסביב, ולבדוק, ולהפסיק עם ה-0 או 1.

ניסן בן חמו: או הכל או כלום.

ניסן בן חמו: זה תמיד מה שאנחנו שומעים.

ניסן בן חמו: או הכל, או כלום.

ניסן בן חמו: דבר אחרון בנושא התעסוקה, יש קושי אבל אני אומר, תשתיות מדינת ישראל – וצריך להיאמר, מדינת ישראל השקיעה בתשתיות, בחיבור כביש 6, כביש 31, היום מרחב התעסוקה של ערד הוא לא רק ערד עצמה.

ניסן בן חמו: אנחנו מדברים על טווח של עד 40 דקות נסיעה, זה אינטל קריית גת, זה באר שבע, זה כימיקלים לישראל שהוא מעסיק חשוב, מפעלי ים המלח.

ניסן בן חמו: אבל לא בכל מחיר.

ניסן בן חמו: כלומר, האמירה הזאת, או שהם הולכים הביתה או שאנחנו מקבלים את שדה בריר, היא לא מקובלת לחלוטין.

ניסן בן חמו: לחלוטין.

ניסן בן חמו: יש חלופות, אף אחד לא צריך ללכת הביתה, צריך להשתמש בחלופות ולמצות אותן ואני מקווה מאוד שבאמת אנחנו נתחיל לראות הליך שקוף בסיפור הזה.

ניסן בן חמו: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כדי שנתק

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דם בדיון רציתי להניח את התשתית של הגישה של משרד הבריאות ואיפה זה עומד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מחכים לנסות לחבר את פרופ' גרוטו שהוא עדיין לא נמצא בזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נפנה אולי למיה נגב או לפרופ' חגי לוין מאיגוד רופאי בריאות הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב מיה.

מיה נגב: בוקר טוב.

מיה נגב: שלום.

מיה נגב: כבוד היו"ר, חברי כנסת ומשתתפים, תודה רבה על הדיון החשוב הזה.

מיה נגב: אנחנו באיגוד רופאי בריאות הציבור תומכים במשרד הבריאות בעמדה שלא לבצע כרייה בשדה בריר שאגב היא כבר יציבה עשר שנים ועברה מספר שרים ומבוססת על דו"ח סמט.

מיה נגב: עם זאת, בישראל עדיין לא נערך תסקיר השפעה על הבריאות לא בשדה בריר ולא באף מקרה אחר, וזה אחד המקרים הכי מובהקים שדרוש תסקיר השפעה על הבריאות.

מיה נגב: תסקיר מקיף.

מיה נגב: יותר מקיף ממה שדו"ח סמט עשה שמסתכל רק על זיהום אויר.

מיה נגב: במקרה של שדה בריר צריך להסתכל על כל המרכיבים של החלקיקים, כולל מתכות כבדים, על כל שרשרת הייצור כולל הפסולת המימית של שטיפת הפוספטים.

מיה נגב: על התעסוקה שעלתה פה הרבה, אנחנו שומעים בפריפריות בכל העולם את הטיעון שתעשיה, אפילו שיש בה מפגעים מזהמים מביאה תעסוקה לפריפריה.

מיה נגב: זאת לא הדרך היחידה להביא תעסוקה.

מיה נגב: אפשר לקיים בנגב תעסוקה שמתקיימת על כלכלה מקיימת.

מיה נגב: הנופים של הנגב תורמים לבריאות ותורמים לתיירות פנים שהולכת לעלות על רקע הקורונה.

מיה נגב: לכל אדם יש זכות גם לתעסוקה וגם לתעסוקה בריאה ולא מזהמת.

מיה נגב: אנחנו מזכירים שבריאות היא מצב של רווחה פיזית נפשית וחברתית מלאה בכל קבוצות האוכלוסייה.

מיה נגב: יש קבוצות באוכלוסייה שדו"ח סמט לא הסתכל עליהן, יש ישוב בדואי מוכר שנמצא בלב המכרה, ברור שהוא יפונה, ההשלכות על הבריאות של התושבים שם לא נבדקו.

מיה נגב: עוד שלושה עקרונות מאוד חשובים בתסקיר השפעה על הבריאות: אחד – חלופת האפס.

מיה נגב: זאת אומרת, אפשר לעשות תסקיר ולהחליט לא להקים את הפרויקט.

מיה נגב: זו חלופה מקובלת וחשובה בתסקיר השפעה על הבריאות, ואנחנו רואים היום שיש אמצעים ירוקים לייצור פוספטים שלא מחייבים כרייה, הטכנולוגיה התקדמה.

מיה נגב: הדבר השני הוא שקיפות, קשר עם התושבים, הכנסה שלהם והנגשה של המידע והדבר השלישי זה לנתק א ת הקשר בין יזמים, - - - לבצע תסקיר שקיים בישראל במנגנון של תסקיר השפעה על הסביבה בו היזם בוחר ומממן את החברה שתבצע את התסקיר, כאן אנחנו חושבים שהמדינה צריכה לבחור את החברה שתבצע את התסקיר.

מיה נגב: המסמך שסדצקי הניחה הוא טוב באופן שהוא מתייחס לזיהום אויר, אבל כמו שאמרנו, יש הרבה היבטי בריאות שחסרים בו.

מיה נגב: המדינה צריכה להרחיב את ההנחיות לתסקיר לבריאות מלאה, לבחור את היזם.

מיה נגב: כל זה ועוד מפורט בנייר העמדה שהנחנו על שולחן הוועדה ונמצא באתר הכנסת.

מיה נגב: תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לפנות למישהי שאנחנו מארחים פה גם באופן אישי, את סיון כהן אביטן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את גם חברת מועצה, יו"ר הוועדה לאיכות הסביבה בערד, וממה שאני מכירה ויודעת, אחת הפעילות המרכזיות באזור במאבק הזה.

סיון כהן אביטן: יחד עם עוד הרבה שותפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יחד עם עוד הרבה שותפים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני יודעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': גם נפגשנו בשטח בזמנו וראיתי באמת את המקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו ל א יכולים להראות פה תמונות, אבל מעבר ל - - -

קרן ברק: היא השתתפה גם בכתבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': היא גם השתתפה בכתבה ששודרה לא מזמן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה שתתייחסי לנושא הזה של מה בתסקיר הבריאות הייתם מבקשים ל בדוק חוץ מאותם פרמטרים שנכנסו עד היום בדו"חות של האוויר.

סיון כהן אביטן: או.

סיון כהן אביטן: קיי.

סיון כהן אביטן: אם אפשר עוד לפני הנושא של תסקיר השפעה על הבריאות שזה בהחלט נדבך מאוד חשוב שאנחנו מוכרחים להכניס לתכניות, בעצם מה שאנחנו רואים לפנינו זו תכנית שהמשיכה להתקדם עד לכדי תכנון מפורט, ובעצם היא מבוססת על דו"ח הוועדה למשק הפוספט, יושב כאן האדון שחתום על המסמך הזה, יוסי וירצבורגר ממשרד האנרגיה, ואם אני לא טועה שארבל שחאדה, המפקח על המכרות.

סיון כהן אביטן: בעצם שני האדונים האלה כאן יושבים, והמסמך שהם הגישו ושיוסי חתום עליו הוא מסמך שהנתונים בו מבוססים אך ורק על מידע שנמסר על ידי היזם.

סיון כהן אביטן: וזה גם משהו שמופיע בדו"ח הוועדה, שכתוב באופן מפורש "בידי המדינה אין את כלל הנתונים לגבי העתודות".

סיון כהן אביטן: מלבד הנושא של העתודות יש גם את הנושא של העלויות החיצוניות, אנחנו מדברים על זיהום, אסון אקולוגי שמתרחש לנגד עינינו.

סיון כהן אביטן: אנחנו רואים את התעשייה המזוהמת במפרץ חיפה שכרגע מדינת ישראל רוצה לפנות אותה משם, לסגור אותה, ובעצם בנגב ובאזור מפעלי ים המלח קורה אסון אקולוגי שאף אחד לא נותן עליו את הדעת, המשרד להגנת הסביבה לא מפקח מספיק, אין אכיפה, אין ענישה – זה בכלל משהו שאנחנו רחוקים מלראות – ובעצם מה שקרה זה שהמועצה הארצית שביקשה לאשר את תמ"א 14/ב, כשהבסיס לדבר הזה הוא מסמך מדייניות למשק פוספט שמאוד מאוד חלקי בנתונים שלו.

סיון כהן אביטן: הבקשה שלנו כעירייה, כרשות, זה קודם כל להחזיר את התמ"א לדיון במועצה הארצית, לפתוח את מסמך המדיניות הזה ולבצע אותו בצורה שהיא מהימנה, שקופה, מעמיקה ומקיפה מספיק.

סיון כהן אביטן: לא ייתכן שבמסמך רשמי יהיה כתוב שבידי המדינה אין את כלל הידע ובכל זאת ימשיכו לקדם את התכנית הזאת, ביחוד לאור ההתנגדות הנחרצת של משרד הבריאות.

סיון כהן אביטן: כפי שנאמר על ידי ד"ר מיה נגב, באמת הנושא של זיהום אויר הוא מאוד חשוב ומאוד רלוונטי, אבל אנחנו גילינו ממש לפני כשבוע וחצי, בתחקיר המאוד מקיף של "המקום הכי חם בגיהינום" שאני ממזינה את כולכם לקרוא אותו של אביגיל ביטון וניר חכלילי, שבעצם הנושא של האוויר הוא עניין אחד והוא מאוד מאוד חשוב, אבל יש כאן גם באמת עניין של זיהומי קרקע ומים בסדרי גודל שלא תיארנו לעצמנו.

סיון כהן אביטן: אפילו אנחנו כפעילים שיחסית בקיאים בפרטים, הופתענו מסדרי הגודל של הדבר הזה, וזה משהו שמדינת ישראל חייבת לתת עליו את הדעת, לא אתמול, לא מחר – שלשום.

סיון כהן אביטן: לאכוף, לפקח ולהעניש במידת הצורך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לפני שנעבור לאנשי משרד האנרגיה כדי להבין את הסיפור של עתודות הפוספטים, פרופ' איתמר גרוטו נמצא איתנו בזום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב לך ותודה שאתה מוצא זמן בעת הלחוצה הזאת עם הקורונה להיות גם איתנו, אני יודעת שהנושא חשוב לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה, בזמנו שני שרי בריאות, גם יעל גרמן ויעקב ליצמן, בעקבות חוות דעת שאתה הובלת במשרד, קבעו שאישור פרויקט הכרייה בשדה בריר יוביל לפגיעה בחיי התושבים ובבריאותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין, גם בעקבות המסמך שהוצאתם - שאגב נכנס אליכם לאיי-פד, אם אתם רוצים לראות – מה עמדתכם היום במשרד הבריאות לגבי העמדה של משרד האנרגיה שאין צורך בתסקיר השפעה על הבריאות כחלק מהתנאים לאישור פרוייקט הכרייה בשדה בריר.

איתמר גרוטו: אני אתייחס קודם כל באופן כללי לתסקירי השפעה על ה בריאות כי אני חושב שזה חשוב ברמה העקרונית, ובמסגרת הזו יש גם תהליך, אני חייב לומר שאנחנו נמצאים גם תחת בג"צ ולכן בסוף צריך לראות מה עמדת המדינה, אבל אני יכול להגיד מה אנחנו במשרד הבריאות חושבים, במהלך שהרבה שנים אנחנו מנסים להוביל עוד מתקופתי כראש שירותי בריאות הציבור, למעלה מ-10 שנים, נושא של הכנסת תסקיר השפעה על הבריאות כחלק מתהליכי התכנון והבניה ואני לא מדבר על כל פרויקט ופרויקט - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק רוצה להגיד שיש לי הצעת חוק מוכנה בנושא הזה, ואני מאוד מקווה חברי הכנסת שתצטרפו אלי, לקדם את חובת תסקיר בריאות בכל פרויקט בניה או תשתית.

איתמר גרוטו: באופן ספציפי לגבי נושא של שדה בריר, קודם כל התבססנו ועשינו תהליך שאנחנו חושבים שהוא תסקיר השפעה על הבריאות, זאת אומרת הוא לא נקרא כך כשמו המלא, אבל מצד שני הוא בהחלט עמד בקריטריונים, כשגם הייתה פה התייעצות עם מומחים, גם כשהערכנו את תוספת התחלואה והתמותה שצפויה כתוצאה מהפעילות של המכרה, לא רק על נושא של הבריאות אלא גם איכות החיים של התושבים בערד שאני חושב שזה גם חלק מהשיקולים בסוף כשאנחנו מסתכלים בסוף גם על איכות חיים ולא רק על תוחלת חיים וכולי.

איתמר גרוטו: העמדה שלנו הזו כרגע נמצאת בדיון באופן כללי לכל תכנית תמ"א - - - מתייחסת לנושא המחצבות, יש עוד מקומות שגם הם בעייתיים ואנחנו חושבים שצריך לעשות תסקיר השפעה על הבריאות לגביהם.

איתמר גרוטו: ספציפית, עוד פעם אני חוזר לגבי שדה בריר, אני חושב שנכון כי הנתונים שאנחנו מסתמכים עליהם היום ובתסקיר הקודם שערכנו התבסס על נתונים מאוד ישנים, בינתיים השתנו דברים, השתנתה מתודולוגיה, יש יותר טכניקות לעשות גם את ההערכה של החשיפה לזיהום אויר וגם בתחום הבריאות יש דברים שהשתנו ובידע שלנו על ההשפעה של זיהום האוויר על הסביבה, וזה גם היה בזמנו אחד הסיכומים, עוד בתקופה שאבי גבאי היה שר הגנת הסביבה וליצמן היה שר הבריאות, שיהיה תסקיר שיובל על ידי שני המשרדים ביחד, הגנת הסביבה והבריאות - --

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל זה לא קרה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': השר הורה וזה לא קרה.

איתמר גרוטו: זה לא קרה, אנחנו התחלנו לעבוד על זה ביחד עם המשרד להגנת הסביבה אבל זה איך שהוא התמסמס כי בעצם בינתיים גם נכנס הבג"צ וכל התהליך הזה קצת נתקע.

איתמר גרוטו: כרגע זה לא משהו שקורה.

איתמר גרוטו: אני חושב שצריך להזכיר פה באמת שתסקיר השפעה על הבריאות יהיה מלא, יתייחס לכלל ההשלכות, לא רק להשלכות של זיהום האוויר.

איתמר גרוטו: שמעתי קודם שיש גם נושא של מים וקרקע, שזה פחות אמנם הידע שלנו, אבל מצד שני אנחנו נתייחס להשלכות הבריאותיות, וגם להסתכל על איכות החיים וגם אני אומר, לשמוע את הצדדים האחרים, ויש גם צדדים אולי חיוביים שיכולים ל- - - אם זה תעסוקה ואחרים, אבל אני חושב שצריך להסתכל - - -, כמו שעושים תסקיר השפעה על הבריאות בהתאם להמלצות של מדינות בעולם, ארגון הבריאות העולמי ואחרים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בשורה ה תחתונה, העמדה שלכם לא השתנתה ועדיין אתה חושב - - -

איתמר גרוטו: נכון.

איתמר גרוטו: אני חייב לומר שהעמדה הזאת לא הוצגה עדיין כי לא הספקנו גם להגיע עם זה גם למנכ"ל החדש של משרד הבריאות וגם לשר הבריאות, כך שבאמת אנחנו כמובן נרצה לתקף את זה שוב מולם כי בסוף יש פה גם שיקולים ערכיים של מדיניות, זו לא רק עמדה מקצועית, ולכן בהחלט אני לא רוצה להתחייב בשמם על עמדה כרגע, אבל עמדתנו כרגע כאנשי מקצוע – לפחות שלי כאיש מקצוע וגם אנשי בריאות הציבור האחרים במשרד, עדיין - - - ועדיין נמצאים בשלב שיש פה - - - בריאותית, שיש פה תוספת סיכון בריאותי.

איתמר גרוטו: בסוף המדינה צריכה להחליט, יש לה את הלגיטימציה להחליט, גם אם אנחנו חושבים אחרת, אבל אני חושב שצריך להביא בחשבון את השיקול הבריאותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נסתפק בדברים האלה, אני חושבת שזה ברור, תודה רבה לך.

איתמר גרוטו: תודה רבה על ההזדמנות, ואני מתנצל שלא יכלתי להגיע באופן פיזי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אנחנו מבינים את זה לחלוטין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנשי משרד האנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוסי וירצבורגר, אתה מנהל מינהל אוצרות טבע במשרד האנרגיה, תודה רבה שבאת אלינו לכאן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול אותך קודם שאלה כללית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': עלתה פה הסוגיה של חוסר הידע לגבי עתודות הפוספטים של מדינת ישראל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה יכול להגיד היום, משרד האנרגיה יכול להגיד, על סמך בדיקות שאתם עשיתם כמה פוספטים יש למדינה?

יוסי וירצבורגר: כן.

יוסי וירצבורגר: בוקר טוב.

יוסי וירצבורגר: אני אשמח להתייחס לכל הנושאים, כיוון ששאלת את השאלה הזאת, הנציגה של עירית ערד צודקת, אבל הדו"ח היה לפני עשר שנים, מאז לקחנו את המכון הגיאולוגי הישראלי, לא חברת רותם אמפרט, לנתח את הנתונים.

יוסי וירצבורגר: וכן, היום אני יודע את עתודות הפוספט שיש בישראל.

יוסי וירצבורגר: נכון שלפני עשר שנים, היא צודקת, וגם בתכניות מפורטות שקודמו במחוז דרום, נאמרה האמירה הזאת שלמדינת ישראל אין את הידע.

יוסי וירצבורגר: הבנו, הרמנו את הכפפה, ביחד עם המכון הגיאולוגי, אנחנו היום יודעים את העתודות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נשמח אם תחלוק איתנו את הממצאים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איפה, מה, כמה.

יוסי וירצבורגר: לא הכנתי את זה עכשיו, אני - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אנחנו באים לדיון שמן הסתם הנושא של החלופות הוא מאוד מאוד קריטי בו.

יוסי וירצבורגר: אז אני אדבר על החלופות.

יוסי וירצבורגר: צריך לשים לב גם, אנחנו פה בתוך בג"צ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מרחף פה.

יוסי וירצבורגר: הוא מרחף.

יוסי וירצבורגר: אני אפילו לא משיב בבג"צ.

יוסי וירצבורגר: בבג"צ משיב מינהל התכנון, משרד הבריאות, משרד הגנת הסביבה.

יוסי וירצבורגר: אני לכאורה יכולתי להיות בצד.

יוסי וירצבורגר: לא אותנו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': איך זה שאתם לא צד?

יוסי וירצבורגר: אני חושב שמציגים פה מחלוקת יותר גדולה ממה שקיימת.

יוסי וירצבורגר: התכנון לא מתקדם.

יוסי וירצבורגר: בדיוק בגלל - - -

קריאה: התכנון המפורט מתקדם.

קריאה: מה פתאום לא מתקדם?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תנו לו שניה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תסביר למה אתה מתכוון שהתכנון לא מתקדם?

יוסי וירצבורגר: התכנון לא מתקדם כי באמת השלב הבא של התכנון זה בדיוק מה שהשר ליצמן כהיותו שר הבריאות סגר בישיבה, כשבוורסיה הקודמת של הכנסת הכל נוהל בוועדת הכלכלה.

יוסי וירצבורגר: ח"כ איתן כבל קרא לבכירי משרד הגנת הסביבה ולשר ליצמן וועד פעם, בלעדי משרד האנרגיה, ושם נסגר שיהיו הנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה, משולבות, של שני המשרדים ביחד, ונתן הנחיה למנכ"ל המשרד, ואז עוד נקראנו משרד התשתיות הלאומיות, נתן הנחיה למנכ"ל המשרד שלנו שהמשרד יצטרך להביא מומחה בינלאומי כדי שיעזור לצוות.

יוסי וירצבורגר: בתקציב שמנו את זה, אם אני לא טועה, זה 2017 ו-2018 וראש העיר צודק, זה המון זמן – שמנו את התקציב, וכשפנינו למשרד הבריאות הוא אמר שיש לו את המומחים והוא לא צריך שניקח מומחה בין לאומי.

יוסי וירצבורגר: אז עכשיו אני חוזר אחורה.

יוסי וירצבורגר: מה אומרים?

יוסי וירצבורגר: אומרים עכשיו 'בואו נפסול את כל התכנון', כמו שהד"ר מיה נגב אמרה, אנחנו גם עושים את מה שהיא אומרת, היא אומרת שצריך להפריד את תסקיר השפעה על הסביבה, המדינה צריכה לעשות את זה.

יוסי וירצבורגר: נכון, המדינה עושה את זה, זה לא רותם אמפרט כימיקלים לישראל אמורים לעשות את תסקיר ההשפעה על הסביבה, אלא אנחנו כמדינה.

יוסי וירצבורגר: ואם עכשיו תסקיר ההשפעה על הסביבה שמלווה בהנחיות בריאותיות יגיד 'לא', אז לא.

יוסי וירצבורגר: אבל כרגע התסקיר עוד לא נעשה, אז איך אנחנו עכשיו יכולים לבוא ולהגיד מראש, לפני שנעשה תסקיר, שאנחנו כבר יודעים את התשובה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז על סמך מה בעצם פונה מנכ"ל כי"ל ומבקש להתחיל את הכרייה מיד?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על סמך מה?

יוסי וירצבורגר: אני לא יו"ר כי"ל ולא עובד כי"ל.

יוסי וירצבורגר: אי אפשר היום להעלות טרקטורים לשטח, גם אם עכשיו כל הממשלה ללא כל מחלוקת יגידו 'אפשר', אי אפשר.

יוסי וירצבורגר: כי יש הליך תכנון שלם שצריך לעשות אותו.

יוסי וירצבורגר: הליך התכנון היום הוא בשלב די ראשוני, צריך תסקיר השפעה על הסביבה - - -

סעיד אלחרומי: אבל הוא נמשך.

סעיד אלחרומי: הליך התכנון נמשך.

יוסי וירצבורגר: לא.

סעיד אלחרומי: אני מבין שאין תסקיר בינתיים.

סעיד אלחרומי: אבל הליך התכנון זה לא רק התסקיר.

סעיד אלחרומי: התסקיר הוא חלק מהליך התכנון.

סעיד אלחרומי: תרשה לי, כאדם שישב עשרות שנים בוועדות התכנון, זה חלק.

סעיד אלחרומי: אולי ידחו את זה לסוף התהליך.

יוסי וירצבורגר: לא.

יוסי וירצבורגר: חבר הכנסת - - -

טלי פלוסקוב: הם גם קראו להתקדם במקביל.

טלי פלוסקוב: - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בסוגיה הזאת אנחנו יכולים לקבל תשובות מיד כי יש לנו פה את אנשי מינהל התכנון.

סעיד אלחרומי: השר ליצמן בזמנו בקבינט הדיור ערער על זה והיה השר כחלון יו"ר הקבינט הזה, ואנחנו דנו בזה בכנסת ה-20 כמה פעמים, אבל - - -

יוסי וירצבורגר: חבר הכנסת, הליכי תכנון, נכון, אפשר לעשות כל מיני דברים במקביל.

יוסי וירצבורגר: אנחנו היום בשלב שהגענו להנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה.

יוסי וירצבורגר: בלי זה אי אפשר להתקדם, ואין במקביל.

יוסי וירצבורגר: עכשיו זה נעצר.

סעיד אלחרומי: אתה אומר שהתקדמנו עד לשלב הזה.

יוסי וירצבורגר: נכון.

יוסי וירצבורגר: התקדמנו עד לשלב הזה.

סעיד אלחרומי: אז זהו - - - הייתה התקדמות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חברים, סליחה שאני קוטעת אתכם, זה נורא פשוט, יש לנו את חנה ויטלזון הממונה על התכניות הארציות במינהל התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שלום לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נשמח לעדכון ממך לגבי איפה זה נמצא מבחינה תכנונית, הסוגיה הזאת של שדה בריר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם מחר יכולים לעלות הטרקטורים על השטח?

חנה ויטלזון: אני לא אחראית על הטרקטורים של כי"ל בשטח מבחינה תכנונית השלב הבא שצריך להיות זה שההנחיות צריכות להיות מאושרות במועצה הארצית.

חנה ויטלזון: ההנחיות טרם אושרו במועצה הארצית, מאחר והן אמורות להיות בתיאום עם משרד הבריאות ומשרד הגנת הסביבה וממה שאני מבינה, המשרד להגנת הסביבה העביר את ההנחיות למשרד הבריאות וטרם התקבלה התייחסותו.

חנה ויטלזון: אפשר לשאול את המשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו תיכף נשאל את המשרד להגנת הסביבה.

סעיד אלחרומי: אפשר לשאול שאלה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ח"כ אלחרומי בבקשה.

סעיד אלחרומי: האם בזמן שהבג"צ עומד ותלוי הייתה התקדמות בתכנון המפורט?

סעיד אלחרומי: עד שהגענו לכאן?

חנה ויטלזון: לא הייתה התקדמות.

סעיד אלחרומי: ממתי נעצר הליך התכנון?

חנה ויטלזון: הליך התכנון נעצר בגלל בעיות תפעוליות.

סעיד אלחרומי: ממתי אני שואל.

סעיד אלחרומי: אני לא שואל על הסיבה, אני שואל ממתי.

חנה ויטלזון: לפני כשנה בערך, הליך התכנון נעצר בגלל בעיות תפעוליות, והיה צורך להפסיק את עבודת צוות התכנון.

חנה ויטלזון: משרד האנרגיה יצא במכרז חדש ובמקרה נבחר אותו צוות תכנון, צוות התכנון אמור להתחיל את עבודתו, נקבעה ועדת עורכים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתקשה להבין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה, אני באמת לא מספיק בקיאה בהליכי התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': פוטר צוות ונשכר מחדש אותו צוות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': או הסתיים, לא פוטר?

חנה ויטלזון: יצא מכרז פומבי בראשות משרד האנרגיה.

חנה ויטלזון: בשלב הראשון הצוות הועסק על ידי מינהל התכנון, בגלל בעיות תפעוליות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה זה בעיות תפעוליות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין איזה בעיה תפעולית גורמת לצוות להפסיק לעבוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יכולה לפרט?

חנה ויטלזון: הייתה בעיה עם ההעסקה של הצוות מבחינה תפעולית.

חנה ויטלזון: מבחינה חוזית.

חנה ויטלזון: ואי אפשר היה להמשיך ואז סוכם שמשרד האנרגיה יוביל את התכנית, והוא יצא במכרז פומבי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממתי משרד האנרגיה מוביל תכנון?

חנה ויטלזון: משרד האנרגיה היום מקדם את כל התכניות של הכרייה והחציבה.

חנה ויטלזון: כל התכניות מקודמות בשנה האחרונה או בשנתיים האחרונות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואז הן מוגשות לוועדות התכנון הארציות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לוועדה הארצית?

חנה ויטלזון: כן.

חנה ויטלזון: הם מממנים את התכנון, יש ועדת עורכים שמלווה את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוסי וירצבורגר, זה נשמע שאתה אמור לדעת בדיוק איפה נמצא התכנון אם זה אצלכם בידיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא במינהל התכנון, התכנון הוא אצלכם.

יוסי וירצבורגר: קודם כל, כמה דברים.

יוסי וירצבורגר: אם את רוצה, עו"ד אפרת ברנד שהיא היועמ"ש של מינהל התכנון, הסגנית, סליחה, נמצאת בזום והיא יכולה להסביר את כל הנושא התכנוני.

יוסי וירצבורגר: עכשיו לגבי התכנון, נכון, משרד האנרגיה מקדם את המחצבות, מקדם תכניות חשמל, מקדם את זה.

יוסי וירצבורגר: אבל האישורים זה במינהל התכנון.

יוסי וירצבורגר: אנחנו לא זזים קדימה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר אתם תגישו את התכנית למועצה.

יוסי וירצבורגר: כן.

יוסי וירצבורגר: שניה.

חנה ויטלזון: למוסדות התכנון.

חנה ויטלזון: לא למועצה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למוסדות התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

יוסי וירצבורגר: תשובת המדינה לבג"צ, ראש העיר צודק, המדינה שנה לא החליטה מה היא רוצה.

יוסי וירצבורגר: אבל היא כן ענתה לבג"צ, שעד שלא יוכרע, שום תכנית למחצבה לא מאושרת.

יוסי וירצבורגר: זו התשובה לבג"צ.

יוסי וירצבורגר: אתה מכיר את זה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת אומרת שעד שלא יוכרע הנושא של התסקיר הבריאותי והסביבתי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זאת התשובה?

יוסי וירצבורגר: לא, לא מקודמת.

יוסי וירצבורגר: עכשיו, אומרת לך חנה - - -

סיון כהן אביטן: לא מאושרת.

סיון כהן אביטן: לא לא מקודמת.

יוסי וירצבורגר: לא מאושרת.

יוסי וירצבורגר: סליחה.

יוסי וירצבורגר: אומרת חנה - - -

ניסן בן חמו: יש הבדל בין לא מאושרת ללא מקודמת.

יוסי וירצבורגר: נכון, אתה צודק, שניה.

יוסי וירצבורגר: אבל עכשיו אומרת חנה שהשלב הבא, אנחנו יכולים לעשות מה שאנחנו רוצים, בלי הנחיות שסוכמו, שזה בדיוק מה שכולם אומרים פה, בואו נבדוק איך זה משפיע על הסביבה, איך זה משפיע על הבריאות, כרגע החוק – ואני מכיר את תיקון החוק שהגשת – מדבר על כך שתסקיר ההשפעה על הסביבה הוא רק של המשרד להגנת הסביבה.

יוסי וירצבורגר: לא נעים לי לדבר על משרדים אחרים, בדרך כלל הם נמצאים פה.

יוסי וירצבורגר: אין הנחיות עוד, לא קודם.

יוסי וירצבורגר: אז עכשיו איך אומרים - - - כן, אנחנו רוצים שייבדק הכל, ולאור זאת מוסדות התכנון יחליטו כן או לא.

יוסי וירצבורגר: אני חייב להגיד שזה נשמע בעדינות לא טוב, הסיפור עם צוות התכנון, פשוט מאוד.

יוסי וירצבורגר: רגע, ניסן, תקשיב, זה נשמע לא טוב אבל העובדות הן כאלה- - -

קריאה: גם לא יאומן.

יוסי וירצבורגר: - - - צוות התכנון נשכר על ידי מינהל התכנון לטובת משהו מסוים, לטובת הכנת תמ"א 14/ג, - - - הייתה תמ"א 14/ב שזה משק החציבה לבטון, לחול וכדומה, והיה תמ"א 14/ג שזה יותר למינרלים תעשייתיים.

יוסי וירצבורגר: בסופו של דבר איחדו את שתי התמ"אות, לכן את לא מכירה את תמ"א 14/ג, יש רק את תמ"א 14/ב, בתוכה יש פוליגונים של חצץ, דולומיט, גיר וחול, וגם של פוספטים.

יוסי וירצבורגר: אותו צוות שנשכר על ידי מינהל התכנון קיבל משימת המשך לקדם תכנון מפורט של שדה בריר.

יוסי וירצבורגר: בגלל לוחות הזמנים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם מתקדמים לתכנון מפורט אם עוד אין אישור של תסקיר בריאות וסביבה?

יוסי וירצבורגר: ככה זה.

יוסי וירצבורגר: יש תכנית מתאר ארצית, תסקיר ההשפעה על הסביבה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אם אין לי - - - בריאותית וסביבתית למה בכלל להתקדם לתכנון מפורט, אני לא מבינה את זה?

יוסי וירצבורגר: זה לא מדוייק.

יוסי וירצבורגר: מה שבזמנו משרד הבריאות שכר, הזכירו פה את הדו"ח של פרופ' סמט, שמטרתו הראשונית הייתה החשש שאנחנו מדברים פה, שביחד עם הפוספט גם ייכרה פה אורניום, ואז הוא הכין מסמך גדול מאוד והוא אמר שאורניום אין, השפעות כמו במחצבות אחרות עם הייחודיות שזה פוספט, כמובן שכשכורים פוספט זה לא גיר, חלקיקים אחרים עפים לאוויר – אם יותר או פחות מזיקים אני לא יודע, אני לא רופא – וצריך לבדוק את זה לגבי זה.

יוסי וירצבורגר: ואז היו דיונים, אמרו 'בואו נבדוק את זה בתסקיר השפעה על הסביבה' אבל איך עושים תסקיר השפעה על הסביבה?

יוסי וירצבורגר: עם הנחיות של שני המשרדים.

סיון כהן אביטן: אבל הוא לא אמר - - -

ניסן בן חמו: שניה, כבוד היו"ר, אני רוצה למקד את הדיון שיוסי יענה.

ניסן בן חמו: השאלה בעצם שאנחנו שאלנו בבג"צ, יוסי, ועל זה אתם צריכים לענות, השאלה היא מתי המועד הנכון לעשות תסקיר השפעה על הבריאות, הוא בשלב בדיקת החלופות, לא אחרי שסימנת את החלופה שאתה רוצה והמדינה רוצה ולבדוק אותה, אלא בשלב החלופות.

ניסן בן חמו: אפשר ערבה, אפשר הר נשפה, שם לבדוק, ושם להחליט.

ניסן בן חמו: בעצם ההחלטה נפלה, כשאתם אומרים 'בואו נעשה תסקיר השפעה על הבריאות'.

ניסן בן חמו: זו הטענה שלנו בבג"צ.

ניסן בן חמו: ההליך התכנוני היה לקוי מיסודו, החלופה צריכה להיבחר כשתסקיר השפעה על הבריאות נעשה ברמת העל, לא ברמת המיקרו.

ניסן בן חמו: וזאת הטענה, ולזה אתם לא עונים.

סיון כהן אביטן: וזה משהו שגם משרד הבריאות אמר במועצה הארצית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה נשמע לי טענה הכי הגיונית ש - - -

יוסי וירצבורגר: מצוין.

יוסי וירצבורגר: על זה אני לא אענה ואני אסביר למה.

יוסי וירצבורגר: מינהל התכנון יהיה חייב לענות על זה כי לא מדובר, כיום זה מה שקורה.

יוסי וירצבורגר: תכנית מתאר ארצית מסמנת פוליגונים והירידה לפרטים היא בתכנון המפורט.

יוסי וירצבורגר: מה שעירית ערד, טורעאן ולא זוכר מי זה הבג"צ השלישי, הם אוחדו ביחד - - -

סעיד אלחרומי: יש עדאללה של - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': של ניצן, נכון?

יוסי וירצבורגר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, - - -

יוסי וירצבורגר: יש בג"צ אחד, יש דיון אחד בבג"צ, אני לא יכול לענות על זה, כן?

יוסי וירצבורגר: אבל הטענה היא שזה לא רק התמ"א הזאת.

יוסי וירצבורגר: כל התמ"אות צריכות להתנהל בצורה אחרת.

יוסי וירצבורגר: אני מתנצל, על זה - - -

ניסן בן חמו: בעצם זה לב העניין.

יוסי וירצבורגר: חברת הכנסת, עוד כמה דברים, כשמדברים על שדה בריר צריך להבין, שדה בריר ומה שדיברו פה על המשך שרשרת היצור ושפרופ' גרוטו גם לא הכיר על המים, ואת הזכרת את אסון אשלים, זה לא קשור לשדה בריר.

יוסי וירצבורגר: גם אם שדה בריר עכשיו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה קשור מהבחינה הזאת שזה יכול לקרות גם אחרי שדה בריר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר זה חלק מהאפקט הנוסף של כרייה.

יוסי וירצבורגר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוודאי.

יוסי וירצבורגר: לא.

יוסי וירצבורגר: זה המשך המפעלים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה, פוספטים שייכרו בשדה בריר לאן ילכו, איפה תשים את הבריכות, איפה יהיה ההר הבא, הנסתר הבא?

יוסי וירצבורגר: זה לא ישתנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא ישתנה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אותו הר?

יוסי וירצבורגר: כן.

יוסי וירצבורגר: לכן אני אומר, שדה בריר לא מדבר על הקמת אזור תעשיה חדש, לא מדבר על הקמת בריכות חדשות, לא מדבר על מפעלים חדשים, הוא מדבר שהפוספט מפה יילך למישור רותם, וזה מה שאני אומר.

יוסי וירצבורגר: גם אם עכשיו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': וייסע ב-300 משאיות ביום.

יוסי וירצבורגר: זה חלק מהדברים שכשהתחיל התכנון גם דיברו האם לפרוץ דרך השטח, האם לעשות רכבת, האם משאיות.

יוסי וירצבורגר: חברת הכנסת צודקת במיליון אחוז.

יוסי וירצבורגר: אבל מה שאני אומר, ההשפעות - - -

קרן ברק: מה שהוא אומר שזה לא יגדיל את ה - - -

יוסי וירצבורגר: זה לא עוד מקום, זה טיפול אחר במישור רותם, שיהיה שדה בריר או לא יהיה שדה בריר, זה לא רלוונטי.

ניסן בן חמו: הוא לא ענה.

ניסן בן חמו: וזה לב העניין.

ניסן בן חמו: מה העמדה של משרד האנרגיה בנושא של תסקיר השפעה על הבריאות, מתי הוא צריך להתקיים.

ניסן בן חמו: מה העמדה שלך כיוסי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': באיזה שלב אתה חושב שזה צריך לקרות?

יוסי וירצבורגר: אני חושב שכמו שכל התכנון בישראל היום מתקיים, זה צריך להיות אותו דבר.

ניסן בן חמו: קרי?

ניסן בן חמו: מתי?

ניסן בן חמו: אחרי שבחרת את החלופה או לפני?

יוסי וירצבורגר: אבל שים לב - - -

ניסן בן חמו: לא, אני שואל שאלה יוסי, רק תענה.

יוסי וירצבורגר: שניה.

יוסי וירצבורגר: גם להגיד שלא נבדקו חלופות לגמרי זה לא מדויק, כי בפני תמ"א 14/ב/ג עמדו מספר חלופות, כמו שראש העיר אמר, הר נשפה ובשולי הערבה, ובחרו את זה.

יוסי וירצבורגר: אז להגיד שלגמרי לא היו חלופות זה לא מדוייק.

ניסן בן חמו: אני שואל שאלה פשוטה יוסי, מתי זה נעשה.

ניסן בן חמו: בשלב אחרי שבחרת או לפני?

יוסי וירצבורגר: אין דרך אחרת, כפי שהתכנון היום בישראל מתקיים, לעשות את תסקירי הבריאות.

ניסן בן חמו: מתי?

יוסי וירצבורגר: אז עכשיו אנחנו בשלב הנכון, עכשיו לבדוק את זה.

ניסן בן חמו: אחרי שבחרת?

יוסי וירצבורגר: כן.

ניסן בן חמו: אז בוא נלך לשיטתך.

יוסי וירצבורגר: אז אין.

יוסי וירצבורגר: אין.

ניסן בן חמו: למה?

ניסן בן חמו: אבל אם אתה בודק את זה ברמת המקרו אתה יודע איפה אפשר, איפה אי אפשר.

ניסן בן חמו: ובעצם מה עשית?

ניסן בן חמו: ביזבזת מיליוני שקלים בתכנון, בדקת בריאותית, אי אפשר – חזרת אחורה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בעצם מה שהוא מציע זה לשנות את הסדר שבו הדברים עובדים.

ניסן בן חמו: - - - הוא רוצה להגיד 'אתם צודקים' והוא לא יכול להגיד 'אתם צודקים'.

יוסי וירצבורגר: בגלל שהכל פה מתומלל, לא להכניס לי מילים לפה.

יוסי וירצבורגר: ראש העיר, אל תכניס לי מילים לפה.

סיון כהן אביטן: אם אפשר רק להתייחס בבקשה, הנושא של תסקיר השפעה על הסביבה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא, אני עוד לא רוצה - - - אנחנו חייבים למצות את הנקודה הזאת של התכנון.

סיון כהן אביטן: זה בעניין של התכנון.

סיון כהן אביטן: אנחנו רואים בעניין של שדה תעופה משלים לבן גוריון, שמבצעים תסקיר השפעה על הסביבה במקביל על שני אתרים.

סיון כהן אביטן: זה משהו שמינהל התכנון יודע לעשות.

סיון כהן אביטן: מבצעים היום תסקיר השפעה על הסביבה גם בעמק יזרעאל וגם בנבטים.

סיון כהן אביטן: אז מינהל התכנון יודע לעשות את זה, שיעשה את זה גם בנושא של הפוספטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אוקיי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חנה ויטלזון, אנחנו חוזרים אלייך ויש גם את עו"ד אפרת ברנד, היועמ"ש של מינהל התכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח לשמוע משתיכן את ההתייחסות לנושא הזה של סדר הדברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדוע מינהל התכנון כשהוא יוצא לדרך למפות את הארץ מבחינת תכניות תשתית לגבי נושא של כרייה, מדוע אתם לא בודקים קודם את ההשפעות הבריאותיות והסביבתיות של המקומות שבהם אתם בודקים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, למה זה לא הדבר הראשון שמנחה אתכם ואז מתקדמים עם התכנון?

אפרת ברנד: שלום וברכה, אני אתחיל.

אפרת ברנד: אני סגנית היועמ"ש במינהל התכנון.

אפרת ברנד: אני רוצה רגע להסביר באמת מה סדר הדברים בתכנון ארצי.

אפרת ברנד: תמ"א 14/ב היא תכנית מתאר ארצית מתארית, כלומר התפקיד שלה זה בעצם במדינה המצטופפת שלנו, לסמן פוליגונים, לסמן שטחים שמורים שבעצם מכוח תמ"א 14/ב אי אפשר לבצע כרייה וחציבה.

אפרת ברנד: מה שהיא עושה זה שומרת את השטח, כאשר השלב השני המתחייב הוא אישור של תכנון מפורט, שרק אם וככל שהוא יאושר, יהיה אפשר לבצע כרייה וחציבה.

אפרת ברנד: מה עושה תמ"א מתארית שהתפקיד שלה לשמור שטחים?

אפרת ברנד: היא קובעת למעשה כל מיני כללים, כל מיני קריטריונים שכמובן מתחשבים גם בהיבטים סביבתיים, לדוגמה מרחק מישובים, שטחי אל-געת, איכות של פוספטים, קירבה למפעלים, כיוון שגם לקרבה למפעלים יש היבטים סביבתיים, כדי לצמצם כמה שיותר שינוע, שיש לזה היבטים של זיהום אויר, ולפי כללי האצבע האלה היא בעצם מצמצמת את השטחים ומסמנת את השטחים השמורים.

אפרת ברנד: אבל שוב, כמו שאני אומרת, מכח התמ"א הזאת אי אפשר לבצע כרייה וחציבה.

אפרת ברנד: מה קורה בשלב ב'?

אפרת ברנד: בשלב ב' למעשה נלקחים הפוליגונים האלה, השטחים האלה שנשמרו, ומתחילים בהליך התכנון המפורט.

אפרת ברנד: בהתייחס לשדה בריר מה הוחלט?

אפרת ברנד: הוחלט כמה דברים.

אפרת ברנד: ראשית כל הוחלט שבשונה ממצב רגיל תסקיר השפעה על הסביבה לא ייעשה על ידי היזם אלה ייעשה על ידי מדינת ישראל, זה דבר ראשון.

אפרת ברנד: דבר שני, שההנחיות ייעשו על ידי המשרד להגנת הסביבה בתיאום עם משרד הבריאות, ודבר שלישי, אחרי שההנחיות האלה ייעשו, הן יובאו לאישור המועצה הארצית, המועצה הארצית תצטרך לאשר אותן ורק בשלב הזה יתחילו להכין את התסקיר, כאשר התסקיר הזה הוא השלב ההכרחי ל- - - רק כשהוא יסתיים ויהיו לו ממצאים ויהיו לו מסקנות, יוכלו להביא את התכנית לפני המועצה הארצית על מנת שהיא תשקול אם להמשיך בהליך התכנוני אם לאו.

אפרת ברנד: כלומר התסקיר הוא שלב מקדים והוא שלב חיוני כדי להתקדם עם ההליך התכנוני.

אפרת ברנד: עוד אומר שבמסגרת ההליך שמתקיים בבג"צ המדינה התחייבה שעד לשלב שבו יחליטו מה המתווה לבחינת היבטים בריאותיים בתכניות למחצבות, לא יאושרו תכניות מפורטות לכרייה וחציבה.

אפרת ברנד: כלומר המדינה לקחה על עצמה מתוך הבנה – ואני רוצה להגיד שאני עובדת כבר לא מעט שנים במינהל התכנון – ההיבט הבריאותי וההיבט הסביבתי עומד בראש מעייניה של מנכ"לית מינהל התכנון.

אפרת ברנד: האינטרס לשמור על בריאות הציבור הוא אינטרס שלנו בדיוק כמו שהוא אינטרס של משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה.

אפרת ברנד: לכן ההליך התכנוני בשדה בריר לא יתקדם עד שראשית לא יהיה מתווה לבחינה, ושנית, לא יינתנו הנחיות בתיאום עם משרד הבריאות, ייערך תסקיר השפעה על הסביבה והתסקיר הזה יעמוד בפני המועצה הארצית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם לא קבעתם תאריך לוועדת עורכים?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מינהל התכנון לא קבע תאריך לוועדת עורכים בנושא של שדה בריר?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אין תאריך?

אפרת ברנד: שוב, אני אומרת, כרגע אנחנו בשלב ההנחיות עוד.

אפרת ברנד: כלומר עוד לא מאושרות הנחיות - - -

סיון כהן אביטן: יש תאריך, ה-26.7, לתכנון מפורט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מקבלת נתונים על כך שאתם קבעתם תאריך והנה פה אומרים לכם גם, שנקבע תאריך, ב-26 ביולי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נקבע תאריך לוועדת עורכים בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר שהתכנון נמשך.

סיון כהן אביטן: וגם חשוב לציין שחלק מהפרקים כבר מוכנים בתסקיר.

סיון כהן אביטן: בתסקיר ההשפעה על הסביבה, מעבודה של ועדת העורכים הקודמת ב-2018, סעיפים מסוימים, פרקים מסוימים מהתסקיר כבר מוכנים, על אף שההנחיות טרם אושרו במועצה הארצית.

סיון כהן אביטן: הכל פה עקום והפוך בסדר.

אפרת ברנד: שוב, על זה יוכלו להעיד המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות, אני מציינת את סדר הדברים כפי שהוא צריך להיות על פי חוק.

אפרת ברנד: על פי תקנות התכנון והבניה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את אומרת כפי שצריך להיות, ואומרים לך איך זה קורה בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אני לא מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את מגיבה על מה שאמור או שאת מגיבה על מה שקורה?

אפרת ברנד: שוב אני אומרת, על זה משרד הבריאות ומשרד הגנת הסביבה יצטרכו להעיד.

אפרת ברנד: יכול להיות שוועדת העורכים מתכנסת כדי לחשוב ביחד, כל משרדי הממשלה, מה - - -

סעיד אלחרומי: - - - בעצם עובדת והתכנון נמשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': שניה.

אפרת ברנד: - - - מה ההנחיות שנכון שיהיו לגבי שדה בריר.

אפרת ברנד: אבל נמצאים פה המשרד להגנת הסביבה ומשרד הבריאות והם יוכלו לומר.

אפרת ברנד: מה שאני אומרת, שעד לא יהיו הנחיות שיתאשרו על ידי המועצה הארצית, ועד שלא יהיה תסקיר השפעה על הסביבה, ההליך התכנוני, כלומר התכנית, התכנית לא תוכל להתקדם ולהיות מועברת להתנגדויות הציבור.

אפרת ברנד: התסקיר הוא שלב מקדמי להמשך ההליך התכנוני.

אפרת ברנד: לכן יכול להיות שיש ועדת עורכים כי יש חשיבה, מה ההנחיות שנכון שיהיו, מה חשוב שיהיה פה, זה בסדר, זה בסדר שיש חשיבה.

אפרת ברנד: אבל ההליך התכנוני לא יוכל להתקדם עד ששני דברים לא יקרו.

אפרת ברנד: ראשית, עד שהמתווה בהתאם להתחייבות המדינה בקבינט באישור תמ"א 14/ב, עד שהמתווה לבחינת היבטים בריאותיים לא יושלם, אנחנו לא נוכל לאשר תכניות מפורטות לכרייה וחציבה, ועד שההנחיות באופן ספציפי לשדה בריר לא יאושרו.

אפרת ברנד: אלה תנאים שחייבים להתקיים כדי שההליך התכנוני - - - זה שבמקביל יש חשיבה בוועדת העורכים של משרדי ממשלה, אדרבה, מה רע בזה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם בוועדת העורכים נשקלות גם חלופות לשדה בריר?

סיון כהן אביטן: לא.

סיון כהן אביטן: ועדת העורכים - - -

אפרת ברנד: אני אסיים, אני רוצה לומר שאנחנו בשלב מאוד מאוד ראשוני.

אפרת ברנד: יש לנו גם התחייבות לבג"צ, גם התחייבות לממשלה שהנושא של המתווה של בחינת היבטים בריאותיים יושלם, ועד שהדברים האלה לא יקרו, התכנון המפורט לשדה בריר לא יתקדם.

אפרת ברנד: תכנון מפורט, אני מתכוונת, הבאת התכנית בפני המועצה הארצית והעברתה להערות הוועדות המחוזיות ולהשגות הציבור.

אפרת ברנד: זה לא יקרה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי הרגשה שעוד עשר שנים תשב פה יו"ר ועדת פנים ותדון בסוגיה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בלי לשים לזה פשוט סטופ.

רם בן ברק: יש כאן תופעה קצת מטרידה.

רם בן ברק: יושבים אנשים בכל מיני מקומות ואומרים 'אוקיי, הכלבים ינבחו אבל השיירה תעבור'.

רם בן ברק: 'ניתן להם לדבר בוועדות, אנחנו יודעים שבסוף ננצח, ולכן אנחנו מקדמים את התכנון המפורט'.

רם בן ברק: אנחנו רואים את זה בשדה התעופה ברמת דוד, אנחנו רואים את זה - - -

אפרת ברנד: זה לא מה שאני אומרת.

רם בן ברק: זה לא מה שאת אמרת, את בסדר גמור.

רם בן ברק: אני אומר, אבל האנשים האלה שמתכננים את התכנונים האלה באיזה שהוא מקום הם יודעים, 'אנחנו בסופו של דבר ננצח את המערכת', וזה מה שמדאיג בתופעה הזאת.

סעיד אלחרומי: יש פן אחר שלא דיברנו עליו.

סעיד אלחרומי: המכרה הזה אמור לקום מעל ישוב אל פורעה ו- - - אני לא שמעתי את הרשות להתיישבות הבדואים.

סעיד אלחרומי: היה תכנון, הייתה התחלה של הכרה בישוב בעשור הקודם, הכל נתקע.

סעיד אלחרומי: עכשיו מציעים לאנשים שכונה צמודה לכביש 31 מהצד הדרומי.

סעיד אלחרומי: קרוב יותר למכרה.

סעיד אלחרומי: זה עוד יותר, וכבר מה ששמעתי שיש מהמועצה שם, שיש כבר התקדמות לבניית בית ספר צמוד לכביש 31.

סעיד אלחרומי: בית ספר במימון המדינה.

ניסן בן חמו: חבר הכנסת, נדייק.

ניסן בן חמו: מכיוון שאני רואה את המצוקה שם, יש שם בית ספר 12 שנתי עומד על המכרה, 12 גני ילדים, תשתיות שהמדינה השקיעה, סמל ישוב שמשרד הפנים קבע.

ניסן בן חמו: איפה אנחנו?

ניסן בן חמו: אנחנו מתעלמים מהעובדה הזאת?

ניסן בן חמו: נו באמת.

סעיד אלחרומי: משיכת הנושא בעצם גורמת סבל לכל הצדדים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור לחלוטין.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוסי וירצבורגר, קודם אמרת משהו לגבי הסוגיה הזאת שהיא דיברה עליה.

יוסי וירצבורגר: כמו שנאמר, במדינת ישראל יש מרבץ פוספט שיכול להביא גם תעסוקה וגם הכנסות לישראל.

יוסי וירצבורגר: אני חושב שמחובתי לבדוק האם ניתן לנצל אותו, כן או לא.

יוסי וירצבורגר: כמו שחנה אמרה, החברה הקודמת יצאה, אנחנו הוצאנו מכרז פומבי, לא תפור, לא כלום.

יוסי וירצבורגר: שמעתי את הגיחוכים.

יוסי וירצבורגר: מכרז לפי הספר, והם זכו.

יוסי וירצבורגר: לגמרי, ואני מוכן שיבדקו אותי.

יוסי וירצבורגר: כי כשמגחכים ומרמזים לכל מיני דברים, ואין.

יוסי וירצבורגר: זה היה ישר לגמרי.

יוסי וירצבורגר: חברת התכנון צריכה להניע את התהליך מחדש, והיא לא יכולה.

יוסי וירצבורגר: איך כולם יודעים את זה?

יוסי וירצבורגר: אנחנו לא עושים את זה בהיחבא.

יוסי וירצבורגר: לקסי שנמצא כרגע בזום איתנו הוא נציג התושבים שם.

יוסי וירצבורגר: אנחנו לא באים להחביא וכאילו משרדי הממשלה, עם התושבים, אנחנו אומרים 'חברים יקרים, זה מה שאנחנו עושים'.

יוסי וירצבורגר: באים להבין מה המצב הקיים היום, והשלב הבא, אי אפשר עדיין להתקדם.

יוסי וירצבורגר: השלב הקודם זה בדיוק כמו שאפרת אמרה.

יוסי וירצבורגר: אם לא יהיו הנחיות ותסקיר השפעה על הסביבה, ואני מדגיש, כי דרך אגב אין היום בחוקי מדינת ישראל תסקיר השפעה על הבריאות, יש תסקיר השפעה על הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נכון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בגלל זה צריך לחוקק את החוק הזה.

סיון כהן אביטן: ובוודאי שלא לכתוב מסמך שמבקש להסיר חסמים בצורת תסקיר השפעה על הבריאות כדי לקדם את שדה בריר, שמשרד הבריאות חתום עליו.

יוסי וירצבורגר: בסדר.

יוסי וירצבורגר: ואז אנחנו אומרים, זו הכוונה, ב-26 ביולי לעשות, איפה אנחנו נמצאים היום, לא נוכל להתקדם, בטח שלא נתקדם עד ה-1 לספטמבר, ששם אנחנו מקווים שהמדינה תיתן את העמדה שלה לבג"צ.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי מחבר את עמדת המדינה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר, אני ממש לא מצליחה להבין.

קריאה: כל המשרדים.

יוסי וירצבורגר: הפרקליטות צריכה לייצג.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור שהפרקליטות אבל, טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין את עמדת המשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש איתנו גם את ברוך ובר שהוא מנהל מחוז דרום, אילה גלדמן, ראש אגף תכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוך ובר איתנו?

קריאה: ברוך לא.

לירון אדלר: רק לגבי השאלה שלך, בגלל שהעמדה היא כמו שהוצג כאן, השאלה היא שאלה כללית, איך הולכים להתייחס לתסקיר השפעה על הבריאות בנוגע לתכניות ארציות באופן כללי, אז צריכים לשבת כל משרדי הממשלה הרלבנטיים ולקבל החלטה.

לירון אדלר: בעצם גם ממה שעלה כאן, אפשר להבין שזה בדיונים כרגע, כדי לגבש החלטה משותפת שכל המשרדים יוכלו לחתום עליה.

לירון אדלר: בגלל זה בעצם אין עמדה של המדינה עדיין וצריכים להכין אותה לבג"צ, זה מה שמתנהל בעצם מול הבג"צ.

ניסן בן חמו: זה אומר שיצטרכו לחזור לשלב החלופות.

ניסן בן חמו: זה מה שהיא אומרת, כי כלומר גם אם מגבשים עמדה, הכל בסדר.

ניסן בן חמו: זה אומר שצעדנו צעד אחד מהר מדי, צריך לחזור אחורה ולבחון את זה על כל החלופות שיש עוד פוליגונים, לא רק את זה.

ניסן בן חמו: כשיש לך חלופה אחת אז אין חלופה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברוך ובר איתנו?

ברוך ובר: ברוך ובר איתכם אבל מי שייצג את המשרד זה אילה גלדמן, ראש אגף תכנון.

ברוך ובר: נרשה לה לדבר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אילה גלדמן, ראש אגף תכנון במשרד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אולי בינתיים נשאל אותך, יוסי וירצבורגר, אמרת שאתם מיפיתם ויש לכם סוף סוף את הידע לגבי העתודות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה החלופות ואיפה הן?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ואיפה עומדת הבדיקה שלהן?

יוסי וירצבורגר: שדות הפוספטים הבאים שיש עוד במדינת ישראל זה בהר נשפה שזה באמצע הדרך בין צומת הערבה פחות או יותר, לאילת, בלב השטח ממערב לכביש 90, שזה שדה גדול מאוד, עמוק מאוד, אם מישהי דיברה קודם על כרייה תת קרקעית, בשדה בריר יש כרייה תת קרקעית כי זה 10 מטר, זה לא רלבנטי שם.

יוסי וירצבורגר: השדה מאוד מאד עמוק, יש עוד שדה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז רגע, שם זה כן רלבנטי, הכרייה התת קרקעית, בהר נשפה?

סיון כהן אביטן: זה פשוט לא כלכלי ליזם.

יוסי וירצבורגר: להגיד 'לא כלכלי ליזם' - - -

קרן ברק: נגיד וזה כן היה, זה היה יותר טוב?

קרן ברק: זאת השאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מבחינה סביבתית אין לי ספק שזה יותר טוב, כי אין - - -

יוסי וירצבורגר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה?

סיון כהן אביטן: זה גם ככה וגם ככה לא טוב.

קרן ברק: שניה, בואו נשאל אותו במקום להגיד 'יש ספק אין ספק'.

קרן ברק: מה אתם אומרים?

יוסי וירצבורגר: שניה, ברשותך.

יוסי וירצבורגר: המשך עוד שדות שיש, זה בשוליים של הערבה בערך מצומת הערבה לכיוון עיר אובות, באזורים האלה, די קרוב לכביש 90, לפני שזה מתרומם למעלה.

יוסי וירצבורגר: בחלופות שנבדקו בתמ"א 14/ג לגבי הר נשפה שזה מקום בלב השטח, עם חישובים גם שנעשו על כמות המשאיות שיסעו מאות קילומטרים, כי עוד פעם, אף אחד לא מדבר על הקמת אזור תעשיה חדש בישראל, נמצא שגם מבחינה של חיי אדם, תאונות דרכים וכדומה, עדיף את שדה בריר.

יוסי וירצבורגר: זה מה שנקבע בתמ"א 14/ג.

יוסי וירצבורגר: כשבדקו את ההובלה מהר נשפה.

סעיד אלחרומי: מה המרחק שלו מצומת הערבה?

סעיד אלחרומי: החלופה הזו?

סעיד אלחרומי: יש לך הערכה?

יוסי וירצבורגר: שארבל יבדוק, שארבל הוא המפקח על המכרות.

ניסן בן חמו: אני רק אוסיף פה על התובלה, אנחנו מדברים פה בעצם משדה בריר להוביל, שתי אפשרויות שהוצגו.

ניסן בן חמו: מסוע שקורע את כל השטח עד למטה, מנחל קינה, ערכים סביבתיים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': נחל קינה זה אחד המקומות היפים בארץ.

ניסן בן חמו: מצד שני זה תוספת של מאות משאיות על כביש 31, שגם ככה הוא עמוס, גם ככה הוא מסוכן, גם ככה אנחנו סובלים.

ניסן בן חמו: לפעמים, אם אתה נתקע מאחורי משאית כדי לרדת או לעלות מכביש 31 ים המלח, נסיעה של רבע שעה הופכת לשעה ורבע.

סעיד אלחרומי: בתי המלון - - -

יוסי וירצבורגר: אלה לא החלופות היחדות שדובר שם שייבחנו על ההובלה, דובר גם על שביל רק למשאיות ולא דרך נחל קינה, לא דרך נחל קינה, משדה בריר לכיוון אסמר אפעה, ולהמשיך לתוך שטחי הפוספט של מישור רותם, חלופה אחת.

יוסי וירצבורגר: עם חלופת כביש, יש שתי חלופות, אחת באמת אף אחד לא רוצה אותה, שמשדה בריר ייכנסו לכיכר של הכניסה לעיר ערד ואז כביש 31, ואז ימינה בחתרורים, הבינו שזה לא הגיוני, אלא לצאת לאזור כביש 80 ומשם לגשת, אבל גם זה צריך להיבדק, ואת כל הדברים האלה איך בודקים?

יוסי וירצבורגר: בתסקירי השפעה על הסביבה שצריך לתת הנחיות כדי לבחון את זה.

סיון כהן אביטן: יוסי, בדו"ח שביצעתם אתם בדקתם כמה עתודות פוספט יש במכרות הקיימים שהם תחת תחום הזכיון של רותם כיום או שלא ניתנה לכם האפשרות?

יוסי וירצבורגר: כן.

יוסי וירצבורגר: ודאי שיש.

סיון כהן אביטן: אז אפשר לראות את הדו"ח הזה?

יוסי וירצבורגר: כן.

סיון כהן אביטן: כי הם הרי כל הזמן טוענים, כמו שכבר צוין פה ונחשף בצורה מאוד - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הם טוענים כבר 10 שנים שזה תיכף נגמר.

יוסי וירצבורגר: לא.

יוסי וירצבורגר: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז מה אתם יודעים?

יוסי וירצבורגר: אני לא שמעתי כבר 10 שנים שעוד שנתיים שזה הולך להסגר.

יוסי וירצבורגר: עתודות הפוספט מחולקות לאיכויות שונות של פוספט.

יוסי וירצבורגר: אני יכול לבוא בפעם הבאה עם ההרצאה הגיאולוגית שהיא שלמה.

יוסי וירצבורגר: פוספט מה שנקרא, ביטומני, או גבה, חומר אורגני, יש כמויות אדירות.

יוסי וירצבורגר: אף אחד לא אמר שזה הולך להיגמר, במישור רותם יש שם עמוק.

יוסי וירצבורגר: מה שהולך להיגמר זה הפוספט הלבן שאיתו עושים את החומצה הלבנה, והיא חלק ניכר מהפעילות של רותם.

יוסי וירצבורגר: כל פעם שמדברים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כמה מהחומר הזה משמש לשימוש שלנו, של מדינת ישראל?

יוסי וירצבורגר: כל משק הפוספט, בערך 94% זה לייצוא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר כל הדבר הזה, הזיהום והכל, אנחנו, בשביל הייצוא.

סיון כהן אביטן: כחומר גולמי.

יוסי וירצבורגר: לא כחומר גולמי.

יוסי וירצבורגר: לא נכון.

יוסי וירצבורגר: אל תגידי את המילה הזאת.

יוסי וירצבורגר: זה לא נכון.

יוסי וירצבורגר: זה לייצוא, נכון, לעולם.

יוסי וירצבורגר: מדינת ישראל גם מייצאת דברים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ברור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא נגד ייצוא.

יוסי וירצבורגר: מעולם לא נאמר, בפעם שעברה שהייתי בוועדה של כבודה, דובר על הגז.

יוסי וירצבורגר: הגז הוא כן לצורך מקומי.

יוסי וירצבורגר: פה מעולם אף אחד לא אמר, מדובר פה על כמויות, אל תתפסו אותי עכשיו אם זה 93% או 94% או 95% לייצוא.

יוסי וירצבורגר: בסדר?

יוסי וירצבורגר: מעל 90% הוא לייצוא.

סיון כהן אביטן: של משאב ציבורי שמתכלה בקרקע ולא מתחדש.

סיון כהן אביטן: וחשוב להגיד את זה.

יוסי וירצבורגר: נו ואז?

סיון כהן אביטן: שזה עתודות של הציבור הישראלי שפשוט שולחים אותו למדינות אחרות לטובת שורת הרווח של הטייקון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה טיעון שאנחנו שומעים אותו הרבה, במיוחד כשיש לזה השלכות סביבתיות ובריאותיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': חשוב היצוא וחשובה התעשייה, אני לא יוצאת נגד הדברים האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל כשאתה משתמש במשאב שהוא של המדינה שלנו, והוא משאב טבע, והוא מתכלה, ואתה בעצם מייצא אותו ויש חברה פרטית שגורפת את הרווחים האלה על חשבון פגיעה בסביבה ופגיעה בבריאות, אז כן מותר לנו לשאול את השאלה האם זה כדאי.

יוסי וירצבורגר: ברור.

יוסי וירצבורגר: לא אמרתי שלא.

יוסי וירצבורגר: תראו, אני לא מאמין בשלטון הפקידים.

יוסי וירצבורגר: אני פקיד מדינה יחסית בכיר, אבל גם לא כזה.

יוסי וירצבורגר: פקיד מדינה.

יוסי וירצבורגר: שיגידו לנו מה לעשות, ודאי.

יוסי וירצבורגר: אם עכשיו ממשלת ישראל תחליט, הכנסת, לא נכנס לאיך הבית הזה עובד, שאין יותר תעשיית פוספט, אין תעשיית פוספט.

יוסי וירצבורגר: אבל מה שאני רוצה להגיד לסיוון, תעשיית הפוספט לא תעבוד פה אם אנחנו נכרה 200,000, 300,000 טון עכשיו ל-30 שנה.

יוסי וירצבורגר: זה לא כלכלי.

יוסי וירצבורגר: תייבאו את זה.

יוסי וירצבורגר: פה מדובר על תעשיה, כן, משתמשים שם גם למשק המקומי, אבל לייצוא.

יוסי וירצבורגר: ולכן להגיד שעכשיו אני מכלה את הפוספט, נכון, אני משתמש בפוספט שנמצא היום, בשביל כולנו.

יוסי וירצבורגר: הם מרוויחים כסף, העובדים מרוויחים כסף - - -

סיון כהן אביטן: ותחלואה.

יוסי וירצבורגר: ותחלואה, כמו הרבה מאוד מפעלים שקיימים בישראל.

יוסי וירצבורגר: בואו נבדוק.

יוסי וירצבורגר: אם מדברים כל הזמן על תחלואה, בואו נעשה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו הבנו שיש פה איזו שהיא - - -

סיון כהן אביטן: אנחנו מנסים לבדוק אבל לא נותנים את הנתונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סיוון, סליחה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם הצלחנו לייצר קשר אעם המשרד להגנת הסביבה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טרם לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רע מאוד.

סיון כהן אביטן: אומרים בזום שהוועדה היא על mute ולא שומעים שום דבר.

קריאה: את רוצה שנעלה את איילה בטלפון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא יהיה לנו את זה לפרוטוקול.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא יכולים להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ננסה לקדם דיון עם מי שפה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוסי, אני רוצה להבין מכם בסוגיה של החלופות, אלכס שלח לי סרטון מקסים של חברת כי"ל שפועלת בהולנד ומוציאה פוספטים מבוצה - - -

אלכס קושניר: לא, לא מוציאה פוספטים, היא מייצרת את אותה חומצה לבנה וזרחנית שאתה מדבר עליה, בתהליך ירוק לחלוטין מפסולת שופכין.

אלכס קושניר: זו אותה חברה.

אלכס קושניר: אז למה פה הם חייבים לחרב עיר שלמה, אני לא מצליח להבין את זה.

יוסי וירצבורגר: אני לא מכיר את הסרטון - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתה מכיר את הטכנולוגיה?

יוסי וירצבורגר: לא.

יוסי וירצבורגר: אני לא מכיר.

יוסי וירצבורגר: אני יודע שאפשר מ-, אנחנו אוכלים זרחן, אנחנו מוציאים זרחן בשפכים שלנו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לאכולים לגדל ירקות בלי זה, אני יודעת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': - - -

יוסי וירצבורגר: לא, אני אומר, אני יודע שבשפד"ן, מה שבני אדם מוציאים, יש גם זרחן.

יוסי וירצבורגר: אני לא מכיר את הטכנולוגיה של איך למצות את זה.

אלכס קושניר: אתם נמצאים בקשר עם כי"ל?

יוסי וירצבורגר: כן.

אלכס קושניר: תשאלו אותם.

אלכס קושניר: זה אצלם באתר.

יוסי וירצבורגר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: זה אצלם באתר.

יוסי וירצבורגר: חבר הכנסת, בסדר.

יוסי וירצבורגר: מותר לי גם ללמוד.

יוסי וירצבורגר: אני גיאולוג, אני יודע על מה אני אחראי, אני לא אחראי על כל התעשייה בישראל.

אלכס קושניר: אני מבין, יוסי, אני לא בא אליך בטענות.

אלכס קושניר: אני רק אומר לך - - -

יוסי וירצבורגר: אנחנו היחידים שהעזנו לבוא לפה היום.

אלכס קושניר: האמת שזה ייאמר לזכותכם.

ניסן בן חמו: יוסי, ייאמר לזכותך באמת שאתה מתייצב בחזית, בעוד כל שאר המשרדים מתחבאים מאחורי הגב הרחב שלך, ופה צריך להגיד לך באמת שאתה לוקח אחריות, וזה דבר חשוב במדינת ישראל.

אלכס קושניר: אני רק רוצה לומר שני דברים.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו עושים את זה, ואני אומר לך שלא נעשה את זה, לפחות אנחנו לא ניתן שזה יקרה, אבל אם אתם בכל זאת רוצים להמשיך ולייצא את החומצה הזרחנית הזו, תבדקו שתי אופציות.

אלכס קושניר: אופציה אחת שזה מכרה במקום אחר, שזה פחות טוב, אופציה שניה זה תהליך ייצור בטכנולוגיה אחרת.

יוסי וירצבורגר: תראו, אני יכול להגיד משהו על תהליכי הייצור באופן כללי.

יוסי וירצבורגר: משק הפוספט נמצא בעולם בשני מקומות, לרוב.

יוסי וירצבורגר: או קרוב לחומר הגלם, או קרוב לצרכן.

יוסי וירצבורגר: לחקלאות, אנחנו מדינה קטנה, אנחנו לא צרכני הדשנים הגדולים בעולם.

יוסי וירצבורגר: לכו לברזיל, לכו להודו, לכו לסין, בגלל השטחים הגדולים שם עיקר השימוש.

יוסי וירצבורגר: במידה ויוחלט - ולא יוסי יחליט את זה ולא משרד האנרגיה יחליט את זה, יש פה מדינה – שלא כורים יותר פוספט, אז ההיגיון אומר שמי שיקים את המפעל החדש, כנראה יקים אותו ליד הצרכן.

יוסי וירצבורגר: זאת אומרת שזה לא יהיה בישראל.

יוסי וירצבורגר: הם יכולים גם עכשיו להקים במקומות אחרים - - -

אלכס קושניר: הם עושים את זה.

יוסי וירצבורגר: בסדר.

יוסי וירצבורגר: אני אומר, אצלנו המפעל קיים כי יש לנו שכבות של פוספט.

יוסי וירצבורגר: Once לא נשתמש בשכבות הפוספט האלה, אז זה לא פה.

יוסי וירצבורגר: זה לגיטימי שיחליטו שזה לא פה, אבל זה לא שיקימו מפעל אחר שמייצר, גם אנחנו לא כל כך כמות - - -

רם בן ברק: תכלס אנחנו כמדינה לא צריכים את זה ולכן אם יחליטו לעשות את זה - - -

אלכס קושניר: אז יעשו את זה שם.

אלכס קושניר: אבל עוד פעם, תקשיב, פה אתה מדבר כבר על השיקול הכלכלי של כי"ל ו/או כל חברה אחרת.

אלכס קושניר: נכון?

אלכס קושניר: בוא לא ניכנס לזה.

אלכס קושניר: אני רק אומר שאנחנו כמדינה, התפקיד שלנו זה א.

אלכס קושניר: לשמור על בריאות הציבור, ב.

אלכס קושניר: לשמור על אוצרות הטבע של המדינה וג.

אלכס קושניר: לוודא שהתהליכים הכלכליים שמתבצעים כאן לא פוגעים בבריאות הציבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי שאלה אליך, כשאתה אומר שאתה פקיד, כלומר שאתה פקיד בכיר, אבל לא משנה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': משרד האנרגיה הוא בעצם היזם, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא זה שעומד מאחורי עתודת הפוספטים, הוא זה שעומד מאחורי התכנון של הפוספטים, נכון?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה משרד האנרגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא כל הממשלה.

יוסי וירצבורגר: נכון.

יוסי וירצבורגר: זה מסתדר גם עם מה שרציתי לשאול את ח"כ קושניר.

יוסי וירצבורגר: האם אין תפקיד למדינה לנצל את אוצרות הטבע או רק לשמור עליהם?

אלכס קושניר: לא, חייבים לנצל אותם.

אלכס קושניר: אבל לטובת הציבור.

אלכס קושניר: לטובת המדינה.

יוסי וירצבורגר: נכון.

אלכס קושניר: ואני מסכים איתך שיש פה טובה כלכלית.

אלכס קושניר: אבל אם אתה לוקח את הטובה הכלכלית הזו ושם אותה על המאזניים עם בריאות הציבור, בריאות התושבים שם, וואלה, לא צריך.

סיון כהן אביטן: וגם מבחינת העלויות החיצוניות זה משהו שלא נבחן.

יוסי וירצבורגר: רגע, אבל זה לא נבדק וההנחות הן שהשדה הוא קטסטרופלי.

יוסי וירצבורגר: זה מוזר מאוד לבדוק - - -

אלכס קושניר: אני ראיתי שתי בדיקות.

אלכס קושניר: בדיקה אחת, בדיקה תלויה של כי"ל, ובדיקה שניה, בדיקה לא תלויה של משרד הבריאות.

אלכס קושניר: וואלה, מאמין למשרד הבריאות.

יוסי וירצבורגר: מה משרד הבריאות אמר?

אלכס קושניר: משרד הבריאות אמר שיש פה סיכוי גבוה לעליה בתמותה, גם באזור הפזורה הבדואית וגם בערד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו רק עוד חצי שעה לדיון, ויש לנו עוד המון אנשים שרוצים לדבר.

רם בן ברק: אני חייב ללכת.

רם בן ברק: תראו, אנחנו צריכים גם לחשוב על חדשנות ועל קידמה.

רם בן ברק: אם אפשר לייצר את המוצר הזה בדרך אחרת - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי שזה באיכות פחות טובה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש כאן כל מיני השלכות.

רם בן ברק: אם אפשר להיות מובילים גם בעניין הזה של יצוא מדרכים אחרות, כאילו משפכים או מדברים אחרים ולהגיע כן לתועלת כלכלית למדינת ישראל, אהלן וסהלן.

יוסי וירצבורגר: חבר הכנסת, כריית הפוספט בישראל אינה דומה באיכות ובהשפעה שלה על ה-, היא עדיין משפיעה, אני לא אגיד שהיא לא משפיעה, לעומת איך שכורים את הפוספט במדינות עתירות הפוספט/מרוקו.

יוסי וירצבורגר: לדוגמה במרוקו, אני ראיתי תמונות של קונבר, לאן הולכים העודפים, אצלנו מחזירים את הטפל לבורות.

יוסי וירצבורגר: מה קורה במרוקו?

יוסי וירצבורגר: קונבר לתוך הים.

יוסי וירצבורגר: ישראל לא ככה, לשמחתי מאוד.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב חברים סליחה, אני מתנצלת אבל אנחנו חייבים לקדם את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הזום חסר אלינו סוף סוף ואנשי המשרד להגנת הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראי, כל הזמן עולה אותו תסקיר בריאותי וסביבתי שהוא תוצאה של הסכמה בזמנו של השר גבאי שהיה השר להגנת הסביבה ושל השר ליצמן שהיה בזמנו סגן שר הבריאות על החלטה לקיים עבודה משותפת לאותו תסקיר שכרגע לפי מה שאנחנו שומעים, שום דבר לא מתקדם בלעדיו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם את יכולה לעדכן אותנו איפה זה עומד?

אילה גלדמן: כן, אני יכולה לעדכן שבעקבות זה שנקבע דיון בוועדת העורכים, אנחנו עבדנו ועדכנו את ההנחיות שכבר למעשה היו מוכנות לפני שנתיים.

אילה גלדמן: עדכנו אותן, שלחנו אותן אתמול למשרד הבריאות כדי שיוכלו לתת את ההתייחסות שלהם ושנגב שביחד את ההנחיות בתוך התסקיר השפעה על בריאות שכולל בתוכו גם בחינת חלופת אפס, זאת אומרת של אי קידום המכרה, זה כלול בהנחיות לתסקירים ואנחנו כותבים את זה בכל ההנחיות לתסקירים, שזה הדבר האפשרי - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להבין, זה הנחיות לקיום התסקיר?

אילה גלדמן: כן.

אילה גלדמן: אלה הנחיות שאנחנו כיועץ הסביבתי למועצה הארצית אנחנו מעבירים אותן למועצה הארצית, המועצה הארצית דנה בהנחיות האלה וצריכה לאשר אותן.

אילה גלדמן: ברגע שההנחיות יאושרו הן יועברו לעורך התכנית ועורך התכנית צריך להכין תסקיר השפעה על הסביבה על בסיס ההנחיות האלה.

אילה גלדמן: הנחיות אלה בודקות מכלול של היבטים וכמובן בהתייחס לתכנית הספציפית, היא מתייחסת לכלל הנושאים שהועלו פה, נושא של זיהום אויר, זיהום קרקע, לכל הנושאים שאם יש איזה שהוא סיכוי שתהיה השפעה על הנושא הזה, היא בודקת מצב קיים ביחס לאוכלוסייה שנמצאת בסביבה והיא בודקת את ההשלכות העתידיות של הפרויקט והאם בכלל יש היתכנות ביחס לתקנים שמאושרים ואם יש היתכנות, אז איך לצמצם את ההשפעות הסביבתיות של הפרויקט המוצע, זה נכון לכל תסקירי השפעה על הסביבה.

אילה גלדמן: אנחנו צריכים להזכיר וזה כבר נאמר פה, שיש צוות בין-משרדי שנקבע במסגרת קבינט הדיור ובהבטחה לתהליך שמתנהל בבית המשפט, שלא תאושר שום תכנית מכח תמ"א 14/ב עד שיש מתווה מוסכם לשילוב בהיבטים הבריאותיים כפי שיוסכם במסגרת הצוות הבין-משרדי בהובלה של מנכ"לית מינהל התכנון דלית זילבר.

אילה גלדמן: הנושא היום כרגע נלמד על ידי השרה שלנו, אנחנו העברנו את ההתייחסות שלנו לשרה, היא לומדת את הנושא.

אילה גלדמן: לאחר מכן נעביר את ההתייחסות למינהל התכנון שיתכלל את ההתייחסויות של שאר המשרדים.

אילה גלדמן: זה ה- - - מבחינתנו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז בעצם אתם מגישים את זה לוועדת העורכים ב-26.7, את ההנחיות האלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הן יונחו בישיבה הזאת?

אילה גלדמן: לא.

אילה גלדמן: אנחנו העברנו את זה למשרד הבריאות, ככל שתהיה הסכמה, אם הן יושלמו עד תאריך מועד ועדת העורכים אני מניחה, עוד לא קיבלנו סדר יום לוועדת העורכים, רק זימון, אני לא בטוחה מה בדיוק מתוכנן לעלות שם, אני מניחה שנדון בהנחיות בין היתר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לשאול את איזבלה קרקוס ממשרד הבריאות.

איזבלה קרקיס: בוקר טוב לכולם.

איזבלה קרקיס: תודה על האפשרות להגיב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק אם את יכולה לציין את התפקיד שלך במשרד הבריאות.

איזבלה קרקיס: אני מנהלת המחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית.

איזבלה קרקיס: כחלק מבריאות הציבור, מחלקה בתוך בריאות הציבור.

איזבלה קרקיס: אנחנו עוסקים בנושא של תסקיר השפעה על הבריאות כבר שנים רבות.

איזבלה קרקיס: נכון ספציפית לתקופה האחרונה מבחינת ההתפתחות כפי שפרופ' גרוטו אמר, אנחנו הכנו את המתודולוגיה שמאפשרת את בדיקת ההשפעות הבריאותיות כתוצאה מכריית הפוספטים.

איזבלה קרקיס: הגשנו מסמך מתודולוגי מאוד מפורט, שאחר כך התבקשנו לצמצם אותו והגשנו אותו בגירסה מצומצמת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי ביקש אתכם לצמצם אותו?

איזבלה קרקיס: בתהליך העבודה של הצוות הבין-משרדי התבקשנו למקד ולצמצם אותו ואז אנחנו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי ביקש לצמצם אותו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה תסקיר בריאותי מבקשים לצמצם אותו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה.

איזבלה קרקיס: כי הוא היה מאוד מפורט - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מה רע במפורט?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים פה על בריאות וחיים של אנשים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מי ביקש לצמצם אותו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה את לא יכולה לענות לי על השאלה הזאת?

איזבלה קרקיס: - - - בהחלט.

איזבלה קרקיס: וזאת הגישה שלנו להתייחס לכל ההיבטים הבריאותיים במלואם.

איזבלה קרקיס: ההתמקדות העיקרית באמת הייתה לגורם חשיפה משמעותי ביותר כמו זיהום אויר, וכך התמקדנו במסמך שלנו.

איזבלה קרקיס: נכון להיום, רק אתמול התקבלו הנחיות של המשרד להגנת הסביבה, כפי שהנציגה כרגע אמרה, אז ניתן לנו זמן להגיב עד ל-27, זאת אומרת גם המשרד להגנת הסביבה כנראה כמונו לא היה, לא היה מספיק ברור לשני המשרדים מה בדיוק קורה בפגישה שתוכננה ל-26 ליולי, אז בעצם אנחנו נעבור על ההנחיות האלה, למרות שהמתודולוגיה שלנו כבר הוגשה מקודם, ובכל זאת אנחנו נתייחס מבחינת שיקולים מקצועיים בריאותיים להנחיות שכרגע גובשו בהגנת הסביבה, ו - - - בהמשך.

איזבלה קרקיס: אני כן רציתי בעצם להתייחס שכרגע נמצא בדיון גם בבג"צ, ועד ל-1 בספטמבר הצוות הבין-משרדי שבראשו נמצאת מנכ"לית מינהל התכנון, אמור לתת החלטה לגבי שילוב של ההיבטים הבריאותיים, אז כך שלדעתנו אנחנו מבחינה מקצועית נתנו את העמדה בצורה מאוד מפורטת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מבינה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש את המתודולוגיה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רק אשמח אם תוכלי לענות לי על השאלה מי ביקש מכם לצמצם ולהיות פחות מפורטים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': האם את יכולה לענות לי?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': את יכולה להגיד לי 'אני לא יכולה לענות לך', אבל אני אשמח לקבל תשובה על השאלה הזאת.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדוע אתם מגישים הצעה מפורטת לעשות תסקיר בריאותי מפורט ומישהו מבקש מכם לצמצם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לדעת למה.

איזבלה קרקיס: ביקשו מאיתנו להיות יותר ממוקדים.

איזבלה קרקיס: אני אנסח את זה בצורה יותר ברורה ויותר נכונה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לך איזבלה קרקיס ממשרד הבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה בשלב הזה לצרף עיתונאי, את ניר חכלילי, שעשה עבודה באמת, שלום לך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בוקר טוב.

ניב חכלילי: בוקר טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להגיד, אחד התחקירים היותר מפורטים שקראתי בתחום הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': ויש לי הערכה לעבודה עיתונאית עמוקה.

ניב חכלילי: תודה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראה אין לנו עוד הרבה זמן, אני אשמח אם תוכל ממש בכמה משפטים מבחינתך, להגיד את הדבר הכי חשוב שאנחנו חייבים לברר בנקודת הזמן הזו.

ניב חכלילי: יש פה כמה דברים, אני אנסה להיות מאוד קצר כי אני מבין שיש לחץ של זמן.

ניב חכלילי: קודם כל, לגבי הדברים שנאמרו, אנחנו נקטענו מחלק מהשידור אז לא שמעתי את כל מה שוירצבורגר אמר, אבל לפחות בהתחלה כשהוא דיבר והסביר שלפני עשר שנים הם לא ידעו את העתודות אבל היום הם יודעים, עולות כאן שתי שאלות מאוד מהותיות מבחינתי.

ניב חכלילי: הראשונה, בעצם וירצבורגר מודה שמסמך מדיניות החלופות שתמ"א 14/ג, שעל פיה נקבעה תכנית המתאר 14/ב, נקבעה בזמן שלא כל הנתונים עמדו לפניהם.

ניב חכלילי: זה מה שהוא אמר פה בדיון.

ניב חכלילי: ועל סמך זה, הם קבעו שדה בריר הוא השדה המועדף לכרייה.

ניב חכלילי: והדבר המשמעותי לא פחות הוא שכמו שהוא אמר בעצמו, עברו עשר שנים, ב-20 שנה האחרונות יש התפתחויות משמעותיות גם בתחום המחקר וגילוי הרזרבות וגם בתחום ייצור הזרחן וחלופות הכרייה.

ניב חכלילי: והם ממשיכים להתייחס כאילו אנחנו נמצאים 15 שנים אחורה.

ניב חכלילי: הם מתבססים על אותם נתונים שבעצם הם חלקיים לחלוטין.

ניב חכלילי: איך אנחנו יודעים את זה?

ניב חכלילי: זה לא משהו הרי שאני קובע על דעת עצמי.

ניב חכלילי: אני רוצה באמת רק בשני משפטים להקריא לכם מהדו"ח השנתי האחרון של כי"ל שיצא במרס השנה, והם כותבים בו שהחברה מספקת רזרבות בהתאם לאיזה שהן הגדרות, כמות, אופי הרזרבות ואומדני הרזרבות נאמדים על ידי גיאולוגים ומהנדסי מכרות של החברה.

ניב חכלילי: החברה מחויבת לעמוד בדרישות גילוי חדשות אלה החל מ-2021, בעצם שנת הכספים של 2022.

ניב חכלילי: כשהחברה תיישם את המתודולוגיה החדשה בקשר ל- - - של דרישות הגילוי החדשות, תציג החברה אומדני משאבים ורזרבות, והמידע המוצג עשוי להיות שונה באופן מהותי מאומדני הרזרבות שהוצגו בעבר ובדו"ח שנתי זה".

ניב חכלילי: מה הם אומרים בעצם, אם נתרגם את זה?

ניב חכלילי: שלמרות שוירצבורגר אומר שהם לקחו את המכון הגיאולוגי ועשו בדיקות, לכי"ל יש נתונים שהם לא חושפים.

ניב חכלילי: אני פניתי אחרי שהתחקיר יצא למשרד האנרגיה ושאלתי אותם למה הם לא מבקשים את הנתונים האלה, ויותר מזה, הנתונים האלה, מדינות בעולם מבקשות אותם, למרות שהם וולונטריים עד ל-2022.

ניב חכלילי: המשרד לאנרגיה ענה לי ש'הנושא אינו בתחום פעילות משרד האנרגיה ויש לפנות לרשות לניירות ערך'.

ניב חכלילי: זאת אומרת כל הדיון שמתנהל פה שמשרד האנרגיה מציג, מתבסס א.

ניב חכלילי: על נתונים שלא ברור לנו בכלל אם יש להם, ולפי מה שהם אומרים גם, הם אומרים שאין להם, והדבר השני הוא ש- - - ואומר שהם לא בחנו, אני לא יודע איזה משרד.

ניב חכלילי: הם הפנו אותי למשרד הכלכלה לגבי חלופות, כשאנחנו מדברים על חלופות כרייה.

ניב חכלילי: חלופות כרייה שמתנהלות היום בעולם, אנחנו מדברים על מיחזור - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה ניב, בוא ננסה להתמקד בסוגיה שהעלית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו לא נוכל את כל הנקודות שיש לך, אני יודעת, הרבה סימני שאלה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יוסי וירצבורגר, אתה רוצה להתייחס למה שהוא העלה עכשיו?

שארבל שחאדה: אני אמשיך.

שארבל שחאדה: אני מנהל אגף מחצבות, מפקח על המכרות במשרד האנרגיה, תחת יוסי מבחינת ההיררכיה.

שארבל שחאדה: למעשה ניב העלה כאן שתי סוגיות, כמה יש עתודות בתוך הזיכיונות ואיך אנחנו יודעים שאלה העתודות הנכונות והסוגיה השנייה, הוא העלה את המילה 'חלופות', אם אני מבין אותו, אלה לא חלופות שטח, של שדות אחרים אלא חלופות של תחליפים יותר, של שיטות אחרות, כמו שהעלה כאן ח"כ קושניר לגבי המיחזור של זרחן, שדרך אגב, מיחזור של זרחן הוא מיחזור בכמויות קטנות וזה משהו שעכשיו מתחיל להתפתח, זה לא משהו שהולך לפצות אותנו ולתת לנו מענה לכל הצריכה שקיימת.

שארבל שחאדה: זה מתחיל במדינות שיש להן חוסר, אין להן בכלל מכרות פוספט ואין תעשיית פוספט והן צריכות לקנות ואז הן מתחילות לחשוב על אופציות, במקום לקנות, למחזר.

שארבל שחאדה: וזה משהו שעדיין בראשיתו, לא התפתח לכדי משהו - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל הנה, כי"ל יודעת איך לעשות את זה במקומות אחרים וזה פנטסטי.

יוסי וירצבורגר: גם על זה חשוב לדבר, ואני יכול לתת את הנתונים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הרעיון עצמו הוא פנטסטי כי אנחנו משתמשים באמת בפסולת אנושית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לא משנה, זה לא הדיון שלנו עכשיו.

שארבל שחאדה: בעניין הזה דרך אגב אנחנו, גם בתשובה שהעברנו אותה לניב, אני מניח, הייתה שאם יש זה מצוין, זה עוד מקור שיכול להפחית את התלות - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הגיע הזמן ללמוד את ה - - -

שארבל שחאדה: אבל שוב פעם, זה קורה איפה שאין פוספטים.

שארבל שחאדה: ישראל היא מדינה שיש לה פוספטים ויש לה תעשיה של פוספטים וצריכת הדשנים בישראל, נכון אמר יוסי, סדר גודל של 5%, 6% מהייצור הכללי, אנחנו מקבלים מענה לתעשייה הקיימת.

שארבל שחאדה: זה לעניין הספציפי הזה.

שארבל שחאדה: לעניין של איך אנחנו יודעים אם יש עתודות, מה יתרת העתודות בתחום הזיכיונות, אז יוסי התחיל לפרט כאן.

שארבל שחאדה: מבחינה גיאולוגית, הפוספט מחולק לפי ארבע רמות של טיב, כאשר מה שמכתיב את הטיב זה כמה חומר אורגני יש בכל סלע פוספט.

שארבל שחאדה: אז יש לנו את הפוספט הלבן שזה הפוספט הכי איכותי והנצרך בכמות הכי גדולה על ידי התעשייה הקיימת כאן, והוא משמש לייצור חומצות הכי איכותיות, המוצרים הכי איכותיים שלמעשה זה הרווח שלהם פחות או יותר, זה מקור הרווח שלהם.

שארבל שחאדה: יתר סוגי הפוספט, ה- - - אורגני אבל הגבה האורגני והביטומני שנמצאים גם בכמויות מאוד גדולות ומשמעותיות בתוך השדות הם חומרים שהיום הצריכה שלהם והיכולת לצרוך אותם היא מוגבלת מסיבות טכנולוגיות, בגלל האחוז הגבוה של חומר אורגני.

שארבל שחאדה: בעבר היו מנצלים פוספט ביטומני בכמויות משמעותיות כי שרפו את הסלע הזה ויצרו המון מפגעי סביבה, RCO2, כל מיני אבק וכל מיני חומרים.

שארבל שחאדה: התהליך הזה של חימום הפוספט הביטומני על מנת להוציא ולנקות מהחומר האורגני נעצר לפני שנים רבות והיום לא מתבצע, ולכן העתודה של הפוספט הביטומני שיש לנו בשפע בתוך הזיכיונות, היא לא עתודה שאפשר לנצל אותה מסיבות טכנולוגיות סביבתיות היום.

שארבל שחאדה: הפוספט הלבן נמצא בכמה מהשדות.

שארבל שחאדה: אנחנו עוקבים אחרי השדות האלה ואחרי הפיתוח של השדות ומיצוי השטחים שם וניצול הפוספט באותם שטחים ואנחנו רואים איך השטחים הולכים ומצטמצמים.

שארבל שחאדה: אנחנו מלווים את השיקום של השטחים האלה.

שארבל שחאדה: אני יוצא מנקודת הנחה שברותם, אנחנו גם כן, מתבססים גם על נתונים מרותם, אבל אנחנו מצליבים את הנתונים האלה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם מתבססים על נתונים של רותם?

שארבל שחאדה: כי אלה סקרים שנעשו ואנחנו בודקים אותם.

שארבל שחאדה: אנחנו עושים אותם ובודקים אותם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל למה אתם לא מקיימים את המחקרים האלה בעצמכם?

שארבל שחאדה: רק שניה.

שארבל שחאדה: אנחנו גם יודעים - - -

ניב חכלילי: וגם למה אתם לא מקבלים את כולם.

ניב חכלילי: אתם הרי לא מקבלים את כולם.

ניב חכלילי: זה מה שהדו"ח של כי"ל אומר בעצמו.

שארבל שחאדה: אני כרגע מדבר על מה שיש בזיכיונות.

שארבל שחאדה: אנחנו יודעים מה יש בשטחים האלה, אנחנו יודיעם איך השטחים האלה מצטמצמים, אנחנו יודעים מה נותר מבחינת שטחים לפיתוח של פוספט לבן ואנחנו פחות או יותר מגיעים - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל אם אתם מתבססים על נתונים של רותם, אין להם אינטרס להראות לכם שהם במצוקה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כלומר למה אתה כרשות של המדינה מתבסס על נתונים של חברה מסחרית שיש לה פה אינטרס להראות לכם שהיא במצוקה ורוצה לכרות בעוד מקום.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא השלב שבו אתם צריכים להגיד 'או.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קיי, אנחנו עושים את הבדיקה הזאת בעצמנו'?

יוסי וירצבורגר: אני רוצה להגיד משהו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כן בבקשה יוסי.

יוסי וירצבורגר: מי שנמצא שם וקודח זה רותם.

יוסי וירצבורגר: אנחנו מקבלים את הנתונים ובודקים אותם אני אלך עכשיו למה שניב אמר על הדיון הקודם, על הגז מדינת ישראל לא קדחה את לוויתן ואת תמר.

יוסי וירצבורגר: אני מקבל את הנתונים, אני מעביר את זה לחברה, פה נתתי את זה לחברה בינלאומית אחרת, ידוע הוויכוח לגבי הגודל של לוויתן, להחברות אומרות X, אני אומר 80% מה-X הזה, לא מקבל את העמדה שלהם.

יוסי וירצבורגר: לפי דעתי מה שניב מדבר פה עכשיו, והם מדווחים לבורסה בגלל חוקי הבורסה, זה מה ששלחנו אותו לרשות לניירות ערך, לפי קים של הבורסה.

יוסי וירצבורגר: הם מאמינים ב-X, הם חייבים לדווח לבורסה X.

יוסי וירצבורגר: זה שאני אומר Y, ולכן לפי דעתי מה ששלחתי אותו לבורסה, זה לא שאין את הנתונים.

יוסי וירצבורגר: אנחנו יודעים מה אנחנו חושבים שיש שם, ומה שהם מדווחים אני לא אחראי, על מה שכתוב כרגע בדו"ח השנתי של כי"ל.

יוסי וירצבורגר: מה שאני חושב שהכוונה שם, שכללי הדיווח לגבי העתודות ורזרבות ומה ההבדל ביניהם, זה מה שהם לא מדווחים.

יוסי וירצבורגר: זה לא שאין לנו את הנתונים.

יוסי וירצבורגר: דבר אחד ששכחתי לומר קודם, על כל הדו"חות שהיו היה גם דו"ח של פרופ' שפירא מטעם משרד רוה"מ אחרי הדו"ח של סמט לגבי שדה בריר, דו"ח של משרד ממשלתי, לא של כי"ל.

יוסי וירצבורגר: מה שהוא אמר, 'לא ברור אבל תעשו פשוט פיילוט.

יוסי וירצבורגר: לכו לפינה ותעשו פיילוט ובוא נראה מה באמת קורה'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': דו"ח של מה?

יוסי וירצבורגר: של כרייה.

סיון כהן אביטן: זה היה לפני דו"ח סמט וסמט קבע שפיילוט לא ישקף את ההשפעה של הכרייה.

ניב חכלילי: והדו"ח הזה, מי שקורא אותו הוא פשוט דו"ח לא מקצועי וסמט מתייחס אליו.

ניב חכלילי: זה לפני סמט.

סיון כהן אביטן: וגם אנחנו יודעים את האינטרס של משרד רוה"מ, שיוחנן לוקר הגיע למשרד הבריאות ובסופו של דבר מונה ליו"ר כי"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לנו עוד 13 דקות לסיים כי אנחנו מתחילים מליאה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לעשות סבב מהיר בין אנשים שבעיני יציגו גם - - -

ניב חכלילי: אני יכול עוד מילה אחת לגבי החלופות הירוקות?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': מילה אחת.

ניב חכלילי: מילה אחת רק להגיד לגבי הדבר הזה.

ניב חכלילי: כל פעם באים אנשי המקצוע ומדברים על מונחים שקשה להבין.

ניב חכלילי: הם אומרים, נדבר על חומצה זרחתית לבנה, ה-P4, שהיא החומצה הכי נדרשת כמובן.

ניב חכלילי: אני רק רוצה להדגיש, לכי"ל יש לא רק בהולנד, יש להם פרויקט בגרמניה שהם עובדים עליו, יש להם פרויקט באוסטריה.

ניב חכלילי: גם בהולנד וגם בגרמניה זה לייצור חומצה זרחתית לבנה באיכות הגבוהה ביותר שהיא הכי נדרשת בעולם - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מצטערת, ניב, אני חייבת להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני פשוט חייבת לתת עוד זכות דיבור.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סליחה שאנחנו קוטעים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שאנחנו צריכים לשמוע את הנציגים של כי"ל.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה המקום שאני רוצה להתנצל, זה מצריך דיון של חמש שעות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': לילך גבע הראל, היועצת המשפטית של כי"ל בבקשה.

לילך גבע הראל: הייתי שמחה להתייחס לכמה דברים שנאמרו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רק לפרוטוקול, את עו"ד לילך גבע הראל, סמנכ"לית בכירה ויועצת משפטית גלובלית של כי"ל.

לילך גבע הראל: אז חשוב לי קודם כל להבהיר מבחינת מה העמדה שלנו בנושא.

לילך גבע הראל: העמדה שלנו היא שאנחנו בעצם מבקשים ודאות, אנחנו כבר מחכים לתשובות של משרדי הממשלה תקופה ארוכה.

לילך גבע הראל: הנושא, כמו שאתם גם הבהרתם והסברתם יפה, תקוע בבג"צ מעל שנתיים.

לילך גבע הראל: חשובה לנו הוודאות, אנחנו מפעל יצרני שמעסיק הרבה עובדים.

לילך גבע הראל: אנחנו לא מתנגדים ומעולם לא התנגדנו לבדיקות בריאותיות סביבתיות.

לילך גבע הראל: אנחנו פשוט מחכים להבין מה בדיוק עמדת הממשלה בנושא ואיזה בדיקות נדרשות.

לילך גבע הראל: כמו שאתם גם הבנתם מהדיון פה עוד לא בעצם הוגדרו הפרמטרים המדויקים של מה מבקשים לבדוק ואיך.

לילך גבע הראל: למה זה דחוף לנו?

לילך גבע הראל: מישהו פה הזכיר את המכתב של המנכ"ל שלנו, לא ביקשנו להעלות טרקטורים ולכרות בשדה בריר.

לילך גבע הראל: אנחנו מכבדים כל הליך רגולטורי ותכנוני שמבקשים לבצע פה.

לילך גבע הראל: מה שאנחנו ביקשנו זה להבין את עמדת הממשלה המאוד ברורה בנוגע לשדה בריר, כי אנחנו לא - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חייבת להודות שזה לא מה שעלה מרוח המכתב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': רוח המכתב הייתה עם משהו קצת מאיים.

לילך גבע הראל: כן.

לילך גבע הראל: הוא לא מכתב מאיים, הוא מכתב שבעצם קורא באמת קריאה אחרונה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': "אם לא תאפשרו לנו לכרות בשדה בריר אנחנו נאלץ לפטר".

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תגידי לי איפה זה לא מאיים?

לילך גבע הראל: אני רוצה להסביר.

לילך גבע הראל: בעצם מפעלי רותם, דיברו פה הרבה על הפוספטים, אנחנו יכולים להוכיח, אנחנו שקופים, אנחנו שולחים נתונים.

לילך גבע הראל: המוצר העיקרי שהוא נותן בעצם את כל הכדאיות הכלכלית של מפעל רותם הוא אותו פוספט לבן.

לילך גבע הראל: מה לעשות הפוספט הלבן הזה, הרזרבות שלו עומדות להסתיים בתקופה של כארבע שנים.

לילך גבע הראל: ללא הפוספט לבן המפעל - - -

סעיד אלחרומי: אז התקדמנו קצת.

סעיד אלחרומי: דיברנו על שנתיים בהתחלה.

לילך גבע הראל: אם אפשר רק לסיים, המפעל הזה לא יוכל להמשיך להתקיים.

לילך גבע הראל: שדה בריר זה בעצם האופציה להמשיך לקיים את המפעל.

לילך גבע הראל: לצד זה, למה הכרייה דחופה דווקא כעת?

לילך גבע הראל: למה דווקא עכשיו?

לילך גבע הראל: דווקא עכשיו משום שהגענו בעצם לדקה ה-90.

לילך גבע הראל: מה שקרה זה דבר כזה, אנחנו מפעל שנדרש לקיים חוקים, אנחנו נדרשים לקיים השקעות סביבתיות בהיקפים ענקיים בסדר גודל של 500 מיליון דולר.

לילך גבע הראל: רק בשנתיים הקרובות, 200 מיליון דולר.

לילך גבע הראל: כל ההשקעות האלה מניחות שהמפעל הולך להמשיך להתקיים לעוד הרבה שנים רבות, מעל 10 שנים.

לילך גבע הראל: וברור שהכוונה המלאה שלנו היא לקיים כל הוראת חוק שחלה עלינו, ולכן אנחנו לא יכולים להיות במצב שמצד אחד דורשים מאתנו השקעות כל כך כבדות שאנחנו חייבים לקיים בתקופה קצרה, ומאידך אין לנו עתיד.

לילך גבע הראל: אז מה שאנחנו מבקשים זה שפשוט המדינה תגיד מה עמדתה.

לילך גבע הראל: ואני חוזרת ואומרת, אנחנו לא מתנגדים לשום בדיקה.

לילך גבע הראל: אנחנו נכבד כל הליך שיש, הנושא של הבריאות, הנושא של הסביבה אלה נושאים שהם חשובים לנו.

לילך גבע הראל: אנחנו חושבים שזה לא מסוכן אבל אנחנו בוודאי לא נרצה לקחת על - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על סמך מה גבירתי את אומרת, את יועצת משפטית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה לדעת על סמך מה את אומרת שזה לא מסוכן?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כשהתסקיר הבריאותי המפורט עדיין לא התקיים.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': על סמך מה את אומרת את זה?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני הייתי נוקטת קצת בזהירות.

לילך גבע הראל: בסדר, אז אני אגיד מה אנחנו יודעים וכפי שאמרתי אנחנו גם לא מתנגדים לכל בדיקה.

לילך גבע הראל: אנחנו גם עשינו בדיקה שלנו לגבי היקף התחלואה והיקף התמותה לגבי עובדי רותם וראינו שאנחנו הרבה מעבר לממוצע.

לילך גבע הראל: בדקנו גם עובדים שפרשו מרותם.

לילך גבע הראל: מעבר לזה, בשנת 2016 הייתה רופאה תעסוקתית מטעם משרד הכלכלה שהונחתה מקצועית על ידי משרד הבריאות, היא הוציאה נייר שכתב בצורה מפורשת שלא קיימת אינדיקציה לתחלואה עודפת בקרב עובדי רותם.

לילך גבע הראל: אבל אני שוב אומרת, אני שמה את כל זה בצד - - -

סיון כהן אביטן: כי אין לה את הנתונים.

לילך גבע הראל: - - - אנחנו לא מתנגדים לשום בדיקה.

לילך גבע הראל: כן חשוב לי, ואני מדברת בצורה, שרק כבר יתנו לנו את הוודאות, בכל זאת זה מפעל יצרני, 1,200 עובדים ישירים ומעגל שני של קבלנים, ספקים, נותני שירותים של מעל ל-8,000 עובדים.

לילך גבע הראל: מה שאנחנו מבקשים זה קבלת החלטה כדי להבין איך אנחנו יכולים להמשיך לכלכל את צעדינו.

לילך גבע הראל: אנחנו רוצים את המשך החיים של המפעל הזה, אנחנו חושבים שזה נכון שהמפעל הזה ימשיך להתקיים, אבל אני חוזרת ואומרת, לא מתנגדים לשום בדיקה.

לילך גבע הראל: מה שאנחנו מבקשים זה ודאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני רוצה להגיד לסיכום שעם כל הכבוד, ובאמת, אני מכירה את המנכ"ל ואני חושבת שלהוציא מכתב בעת כזו ולהתנות ולאיים בכך שיצטרכו לפטר אלפי עובדים בעידן שבו אנחנו יודעים בדיוק מה שקורה מסביב, שבעצם אתם לא אומרים 'תנו לנו חלופה, תנו לנו אופציה אחרת'.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אמרתם 'אם לא מתחילים את הכרייה בשדה בריר אז - - - ' אני חושבת שיש במכתב כזה מין נימה שאני לא חושבת שיש מקום להשתמש בה, במיוחד כשאתם יודעים שאתם תלויים בתסקיר בריאותי שעדיין לא התקיים אני חושבת שאתם צריכים לפעול גם להציג חלופות אחרות ולחשוב גם על האופציות האחרות.

לילך גבע הראל: אני רוצה במילה לדבר על החלופות האחרות שהזכרתם.

לילך גבע הראל: החלופות האחרות שאתם הזכרתם ונאמר את זה פה על ידי מספר דוברים, הן לא חלופות ריאליות למוצרים שבעצם רותם מייצרת, וגם לכמויות שרותם מייצרת.

לילך גבע הראל: הם גם תהליכים שמתבצעים כתהליכים מקבילים.

לילך גבע הראל: הם לא תהליכים חלופיים.

לילך גבע הראל: לכן החלופות הירוקות שאנחנו מאוד בעדן, לא יכולה להיות אלטרנטיבה לכרייה ברותם.

לילך גבע הראל: זה אני כן מוכרחה רגע להעיר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלכס קושניר, רצית לשאול אותה שאלה?

אלכס קושניר: אני חושב שבגלל שהיא לא אובייקטיבית אז גם התשובה שאני מקבל לא תהיה תשובה רלבנטית.

אלכס קושניר: לכן אני חושב שיש פה את המדינה והמדינה צריכה להחליט.

אלכס קושניר: אגב, אפרופו אני רק ממשיך את הדיון שלי עם יוסי.

אלכס קושניר: המדינה, אם היא מבינה את הצורך בשימור תעשיה מסוימת ויש תהליכים טכנולוגיים אחרים, אז המדינה צריכה להיות מספיק חכמה כדי לתת לאותו יזם, יצרן, אפילו כי"ל, תמריצים כדי שהם יפתחו טכנולוגיות ירוקות.

אלכס קושניר: עוד פעם, אני לא מומחה בתחום הזה, אני לא יודע איך עושים את זה, אבל אני רק בטוח שאם מחפשים טוב אז ימצאו את החלופה.

אלכס קושניר: וגם אם לא ימצאו את החלופה, לא יכול להיות שאנחנו נפתח את המכרה הזה על חשבון בריאות התושבים.

אלכס קושניר: לא יכול להיות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': טוב.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': קרן את רוצה להגיד עוד משהו?

מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי אני סוגרת את הדיון.

קרן ברק: לא.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': סעיד אלחרומי?

סעיד אלחרומי: ראש העיר לפניי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז ממש משפט כי אנחנו חייבים - - -

ניסן בן חמו: משפט אחד, אם נסכם את כל הסוגיה הזאת.

ניסן בן חמו: אני חושב שבתקופה שבה בריאות הציבור מצויה במרכז העניינים גם כך, אני באמת חושב שראוי ומפציר במשרדי הממשלה להכניס את השיקול הבריאותי למרכז הבמה גם בהליכי התכנון.

ניסן בן חמו: זה מה שאני הצלחתי להבין מפה, שבסוף הסוגיה הבריאותית הופכת להיות שולית בהליכי התכנון, וזה המקום וזה השלב שבו צריך לקבל את ההחלטה שהסוגיה הבריאותית היא מרכיב חשוב בהליך התכנון ולא הליך אזוטרי כחלק מתסקיר השפעה על הסביבה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בהחלט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': בבקשה ח"כ סעיד אלחרומי.

סעיד אלחרומי: אני חותם על כל מילה שאמר ראש העיר, בנוסף לכך, שלא יהיה תכנון מפורט עד שהסוגיה מתבהרת ויש לנו תסקיר, בעיקר תסקיר בריאותי בנושא הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני מתנצלת שאנחנו לא הספקנו להעלות את נציגי הפזורה שגרים שם במקום, אני סיירתי, אנשים חיים שם, יש שם חיים שלמים שקורים במקום הזה שיסתיימו.

סעיד אלחרומי: זה 7,000 אנשים חוץ מכסייפה - - -

מיכל (מיקי) חיימוביץ': צריך גם לדבר על זה שהמשמעות של התכנית הזאת היא לפנות אלפי אנשים מביתם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תראו, זה נושא סבוך, גדול, עצום, יכולנו לדבר פה עוד שעות באמת כי יש בו עוד הרבה מאוד סעיפים ונושאים שלא הספקנו להכנס אליהם ויכול להיות שאנחנו באמת נידרש לזה עוד בהמשך.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני בהחלט חושבת שהוועדה הזאת צריכה להמשיך להתעסק בזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני קודם כל רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון ולחברי הכנסת שנטלו בו חלק ויזמו את הדיון הזה.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רשמנו לעצמנו את הודעת נציג משרד האנרגיה יוסי וירצבורגר בדיון ואת הודעת נציגת מינהל התכנון כי כל עוד לא יפורסם תסקיר השפעה על הבריאות בפרויקט שדה בריר לא ניתן יהיה להתקדם בפרויקט.

יוסי וירצבורגר: תסקיר השפעה על הסביבה.

יוסי וירצבורגר: כרגע אין עוד דבר כזה תסקיר השפעה על הבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל עד שלא יהיה, אתה אמרת שעד שלא יהיה אי אפשר יהיה להתקדם בתכנון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה מה שאמרת, נכון?

יוסי וירצבורגר: נכון.

יוסי וירצבורגר: הנחיות לתסקיר השפעה על הסביבה.

יוסי וירצבורגר: רק המילה 'בריאות' צריכה להתחלף ב'סביבה'.

יוסי וירצבורגר: כרגע בחוקי ישראל אין דבר כזה תסקיר השפעה על הבריאות.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הבנתי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אנחנו מדברים על תסקיר סביבתי.

יוסי וירצבורגר: הנחיות תסקיר השפעה על הסביבה, עד שהן לא יאושרו במועצה הארצית - - -

סעיד אלחרומי: שמכיל את ה- - -הבריאותית.

סיון כהן אביטן: אבל כן יש מסמך חתום גם על ידי מר וירצבורגר ודלית זילבר ממרס 2018 שאומר שצריך לבחון את ההיבט הבריאותי.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אז אנחנו נתקן, כל עוד לא יפורסם תסקיר השפעה על הסביבה שכולל בתוכו גם היבטים בריאותיים, לא ניתן יהיה להתקדם עם הפרויקט.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אלה הדברים שנאמרו.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת ממשרדי הממשלה לעצור כל קידום של תכנית הכרייה בערד וסביבתה ולפעול בצורה נחרצת ותקיפה להפסקת הנזק הסביבתי הנורא בנגב המזרחי ולהחזיר את התמ"א למועצה הארצית.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני חושבת שהדברים האלה צריכים להיאמר.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוועדה דורשת ממשרד האנרגיה להעביר לה תוך שבוע את הנתונים והדו"חות שהמכון הגיאולוגי הכין בנושא עתודות הפוספטים - אם אתה אומר שזה קיים – של ישראל, כפי שהצהיר נציג המשרד בדיון.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו רוצים את המסמך של עתודות הפוספטים כדי שנוכל להתקדם.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו נמשיך ונעקוב אחרי מה שקורה בשטח.

מיכל (מיקי) חיימוביץ': תודה רבה לכל מי שהגיע.