ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 21, 2020-07-13 11:00

דוד ביטן: אני פותח את ישיבת הוועדה, הנושא על סדר היום הוא מדיניות רשות האוכלוסין וההגירה בנושא כניסת אזרחים ישראלים בעידן הקורונה.

דוד ביטן: לשם כך הזמנו נציגים מהממשלה וגם כמובן את מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, פרופ' שלמה מור יוסף.

שלמה מור יוסף: שלום, בוקר טוב.

דוד ביטן: בוקר טוב.

דוד ביטן: עולות כל מיני בעיות שקשורות לרשות האוכלוסין.

דוד ביטן: בדיון הקודם נטען על ידך ששיקולי הרשות הם שיקולים מונחי בריאות, למנוע כמה שאפשר להביא לישראל אנשים שיכולים לייבא איתם את הווירוס.

דוד ביטן: ההנחיה הראשונה הייתה שאזרחים זרים לא מורשים כלל להיכנס לישראל.

דוד ביטן: כל מי שאין ברשותו דרכון ישראלי לא רשאי להיכנס לישראל בעידן הקורונה.

דוד ביטן: ברשות האוכלוסין הוקמה ועדת חריגים, נוהל לבחינת מקרים חריגים בהם תיכנס כניסת זרים לישראל.

דוד ביטן: המקרים מתייחסים לזוגות נשואים שאחד מבני הזוג זר, לסטודנטים זרים, לתלמידי ישיבה נשואים, למומחים בתחומים שונים, לאמנים, לספורטאים, לתיירות מרפא, חתונות, בר מצווה, לידות, הלוויות וחיילים בודדים.

דוד ביטן: הנוהל לא מאפשר הגשת בקשות לוועדת חריגים למי שאינו נשוי במרשם האוכלוסין.

דוד ביטן: בני הזוג חייבים להוכיח מרכז חיים בישראל וביקורים בישראל, או שלבן הזוג יש מעמד בישראל.

דוד ביטן: למקרים שהם מוכרים בציבור, בני זוג מאותו מין, לא יכולים להגיש בקשה כלל לוועדת החריגים.

דוד ביטן: חשוב להדגיש שמדינת ישראל צריכה להיות פתוחה ליהודים שאינם חולים בקורונה בכל עת.

דוד ביטן: צריך לעודד ולאפשר עליית יהודים ותושבים חוזרים וכל מי שמעוניין בכך.

דוד ביטן: צריך להקל ולא להקשות, לא להקשיח את הקריטריונים לאזרחים ישראלים שחיים בחו"ל ולעולים חדשים.

דוד ביטן: אתמול, ביום ראשון, ב-12 ביולי, פורסם בתקשורת כי רשות האוכלוסין שינתה את מדיניותה לגבי בני זוג זרים, היא תאפשר הגשת בקשות לבחינת איחוד משפחות.

דוד ביטן: לקראת הדיון הנוכחי נשלחו אליכם שאלות רקע וגם למשרדי הממשלה.

דוד ביטן: אחת, מספר העולים החדשים שהגיעו לישראל בחודש מרץ 2020 ועד היום, מבקש פילוח לפי חודשים.

דוד ביטן: זה לא רק אליך, פרופ' מור יוסף, ופילוח לפי מדינות המקור.

דוד ביטן: ועדת חריגים, מי הם חברי הוועדה, מה השיקולים והקריטריונים לקבלת החלטות הוועדה, כל כמה זמן הוועדה מתכנסת, כמה זמן לוקח מהגשת הבקשה לוועדה ועד לקבלת המענה לפונה, כמה מתוך הבקשות שהתקבלו בוועדת החריגים קיבלו מענה חיובי והתאפשרה כניסתם לישראל.

דוד ביטן: האם התקבל נוהל לשיתוף במשרד הבריאות שיאפשר בתקופה זו כניסתם לישראל של עולים ותושבים חוזרים.

דוד ביטן: האם הופסקה הנפקת אשרות עלייה, אם כן, מה הסיבות לכך.

דוד ביטן: אני אנצל את זה שאתה פרופסור לרפואה, לדעתי במסגרת השיקולים שלך אתה יכול לקחת בחשבון גם את העניינים האלה ולא רק משרד הבריאות.

דוד ביטן: בבקשה, פרופ' מור יוסף.

שלמה מור יוסף: שלום לכולם וצהריים טובים.

שלמה מור יוסף: האתגר הגדול ביותר של רשות האוכלוסין וההגירה בנקודת הזמן הזאת, מה-31 בינואר, היא חסימת הכניסה לישראל מתוך כוונה לשמור על בריאות הציבור.

שלמה מור יוסף: אין פה שום שיקולי הגירה כאלה ואחרים, אין פה שום שיקולי זוגיות כזו או אחרת, יהדות כזו או אחרת, כל המטרה שאזרחים זרים לא יגיעו למדינת ישראל בכדי שאנחנו לא נייבא את הקורונה.

שלמה מור יוסף: אני מדבר איתכם על 31 בינואר, מאז היה הגל הראשון שבאמת הסגירה ההרמטית של המדינה הייתה בין הפעולות החשובות ביותר שסייעו בזה ובהמשך התחיל השחרור הגדול.

שלמה מור יוסף: במסגרת זאת מדינת ישראל לא יכולה להיות אי מנותק מכל קשר עם העולם ובהדרגה ובהנחיית שר הפנים חיפשנו את המקומות שבהם אפשר להקל, חלק בא ביוזמה שלנו, חלק ביוזמת משרד החוץ, על בסיס פניות של אזרחים ושל תושבי חוץ שחשבו שזה חשוב מאוד.

שלמה מור יוסף: אז יש שיקולים שהם שיקולים משפחתיים, יש שיקולים הומניטריים ויש שיקולים של רצף תפקודי של המשק.

שלמה מור יוסף: אנחנו מתכנסים אחת לשבועיים, אנחנו זה נציגי משרד הבריאות, נציגי משרד החוץ ונציגי רשות האוכלוסין וההגירה, אנחנו עוברים על הבקשות ברמה העקרונית, לא ברמה הפרטנית ומנסים לתת להן מענה.

שלמה מור יוסף: כל הדברים האלה מובאים לשר הפנים, שר הפנים הוא הממונה על חוק הכניסה לישראל והוא מאשר או לא מאשר או משנה את חלק מהדברים, בחלק הוא מנחה אותנו בלוחות זמנים כאלה ואחרים.

שלמה מור יוסף: כמובן שברקע נמצא כל הזמן המצב הבריאותי.

שלמה מור יוסף: כשאתה דן כשיש שלושה נדבקים ביום, או כשאתה דן כשיש 1,500 נדבקים ביום, אז כמובן שיש לזה משמעות ויש לזה שינוי.

שלמה מור יוסף: בדיון שעשינו לפני שבועיים ורצינו להיות הרבה יותר מקלים, ותיכף אני אפרט, עצרנו את זה כי אנחנו לא יכולים מצד אחד לסגור אולמות, בתי קפה ובריכות שחייה ומצד שני להביא 20,000, 30,000 ו-40,000 סטודנטים לישראל בנקודת הזמן הזו.

שלמה מור יוסף: אז הדברים האלה הם נשקלים רק על הסקלה הזאת, אין סקלה אחרת.

שלמה מור יוסף: על הבסיס הזה העדכון האחרון שהוצאנו, ויושב ראש הוועדה ציין את זה, היה אתמול.

שלמה מור יוסף: אתמול הוצאנו עדכון, במסגרת העדכון בין השאר כתבנו שכל האמור על נישואים תקף גם עבור ידועים בציבור.

שלמה מור יוסף: כמובן שהוכחת הזוגיות צריכה להתבצע כמו שמוכיחים זוגיות של ידועים בציבור, זה לא לבוא ולהגיד 'אנחנו ביחד, תכניסו אותנו'.

שלמה מור יוסף: יש לזה כללים, יש לזה כללים שיודעים לבדוק אותם בנציגויות של משרד החוץ בחו"ל ויש כללים שיודעים לבחון אותם פה בלשכות רשות האוכלוסין.

שלמה מור יוסף: זה היה נושא מאוד מרכזי וזה נכון, אם נסתכל בלי להיכנס לפרטים, אז קודם כל היה חשוב לנו שיהיה איחוד משפחות, זאת אומרת כמות בני זוג שנמצאים משני עברי האזרחות, נקרא לזה, אחד אזרח ישראלי ואחד שאינו אזרח ישראלי, ולאט לאט שחררנו ובנקודת הזמן הזאת כמעט כל בני הזוג יכולים להגיע בקריטריונים כאלה ואחרים.

שלמה מור יוסף: דבר שני, דאגנו לילדים של המשפחות הגרושות, ילדים שההורים שלהם נמצאים משני עברי המדינות, שיוכלו להיכנס, למרות שאין להם אזרחות ישראלית.

שלמה מור יוסף: בהמשך נתנו לסטודנטים ולתוכניות שונות כמו 'מסע' ונעל"ה שהתחילו את התוכניות והיו צריכים לחזור אחרי חופשה כזאת או אחרת להיכנס חזרה ארצה והם נכנסו חזרה ארצה, ובכללם גם אברכים נשואים שלומדים בישיבות, אני מדבר על שנה שנייה, שלישית, רביעית וכך הלאה.

שלמה מור יוסף: כל נושא המומחים, מומחים שחשובים פה למפעלים שונים ולתפקוד המשק, במידה שיש המלצה של המשרד הרלוונטי, אם זה משרד הכלכלה, אם זה משרד האנרגיה וכו', אישרנו את הכניסה שלהם לארץ.

שלמה מור יוסף: לכל דבר כזה יש תהליך מובנה שאיתו אנחנו עובדים באופן כללי, אני מציין רק את הנושאים העיקריים.

שלמה מור יוסף: בשלב מסוים רצו לפתוח את הליגות בכדורגל ובכדורסל ורצו לאפשר לספורטאים זרים, שהם חלק מהספורט הישראלי, לבוא, אז יחד עם משרד הספורט פתרנו את זה.

שלמה מור יוסף: בהמשך רצו כל מיני אמנים, בתקופה שעוד אפשר היה שאמנים יופיעו פה, היום זה קצת יותר מורכב, אז גם בתיאום עם משרד הספורט והתרבות אישרנו לאמנים.

שלמה מור יוסף: מערכת הרווחה במדינת ישראל והמוסדות של הרווחה בנויים בין השאר על מתנדבים מחוץ לארץ.

שלמה מור יוסף: אם הולכים למוסדות שונים של משרד הרווחה או בית חולים שיקומי כמו רעות ועלי נגב ומקומות מהסוג הזה, הם בנויים על מתנדבים ועל הבסיס הזה אישרנו שמתנדבים למוסדות האלה, במידה שיש המלצה של משרד הרווחה, יהיה אפשרותם להיכנס.

שלמה מור יוסף: נושא תיירות מרפא מנוהל בצמצום רב, רב רב, ובאופן כללי אין אישור לתיירות מרפא.

שלמה מור יוסף: במקרים שמשרד הבריאות מקבל פנייה ממנהל בית חולים ומשרד הבריאות מאשר את תיירות המרפא החולה הספציפי נכנס.

שלמה מור יוסף: ואז התחיל הנושא של השמחות למיניהן.

שלמה מור יוסף: מכיוון שאנחנו, העם היהודי חלקו פה, חלקו במקומות אחרים, אז יש נישואים של ישראלים ולא ישראלים ולנושא החתונות נדרשנו בהתחלה ואפשרנו שלחתונה, כמובן בן הזוג יכול להגיע גם אם הוא לא ישראלי, גם ההורים שלו ושלה, גם הסבים והסבתות שלו ושלה וגם קרובים מדרגה ראשונה עם בני זוגם יכולים לבוא ולהשתתף בחתונה של המשפחה.

שלמה מור יוסף: אותו דבר לגבי בר ובת מצווה על אותו עיקרון.

שלמה מור יוסף: אותו דבר, להבדיל אלף אלפי הבדלות, נושא של הלוויות, אם רוצים לבוא להלוויה, או הלוויה של מישהו שנמצא פה או להביא את הגופה יחד, גם הנושא הזה קיבל פתרון.

שלמה מור יוסף: הנושא הנוסף, שהיו כמה פניות, ראיתי שהבוקר שלחו שהיו גם פניות לוועדה, קיבלנו החלטה שבמידה שיש יולדת כאן שרוצה שההורים שלה יבואו אז אמרנו שהם יכולים לבוא מחודש לפני הלידה עד חודש אחרי הלידה, זה מועד ההגעה, הזמן בדרך כלל לוויזה כזאת הוא שלושה חודשים, ירצו להאריך יש טכניקה להאריך את זה, אבל תאריך הכניסה זה מחודש לפני תאריך הלידה המשוער עד חודש לאחר הלידה שיוכלו הסבים והסבתות של הנולד לבוא, זאת אומרת ההורים של ההורים להגיע.

שלמה מור יוסף: גם הנושא הזה קיבל את פתרונו.

שלמה מור יוסף: גם לגבי חיילים בודדים.

שלמה מור יוסף: חשבנו שאם יש פה חייל בודד שבן המשפחה שלו רוצה לבוא ולהיות איתו ולארח לו לחברה כזאת או אחרת, או שזה בן זוג או קרבה מדרגה ראשונה, הורים ואחים, גם הם יכולים להיכנס.

שלמה מור יוסף: כמו שאתם רואים, מה שתיארתי פה זה מה שנכון לאתמול.

שלמה מור יוסף: במקור, אני מוכרח לציין, הייתה לנו תוכנית גם להכניס לפה סטודנטים לשנת הלימודים הבאה.

שלמה מור יוסף: כמו שאתם יודעים יש הרבה מסגרות חינוכיות שבהן סטודנטים באים לפה וכולנו רואים בזה גם אלמנט של השכלה ושל תרבות וגם אלמנט של חיזוק הקשר עם ישראל.

שלמה מור יוסף: רוב הסטודנטים מהסוגים השונים, תיכף אני אפרט אותם, באים לפה ובין השאר נקשרים לארץ, חלקם נשארים בארץ.

שלמה מור יוסף: כך שאם זה סטודנטים באוניברסיטאות, סטודנטים במכללות, תלמידי ישיבות, בנות אולפנה, מכינות כאלה ואחרות, יש בתי ספר תיכוניים שיש בהם תוכניות בין לאומיות, יש את תוכנית 'מסע' ויש את תוכנית נעל"ה, כל התוכניות האלה, אנחנו רצינו לאפשר את ההגעה שלהם, אבל עם בוא הגל הנוכחי ההחלטה היא בינתיים לחכות שבועיים, לראות לאיפה הדברים האלה הולכים.

שלמה מור יוסף: אנחנו מודעים ללוח הזמנים, אנחנו יודעים שלשנת לימודים יש תאריך התחלה, אבל לא תמיד הקורונה מתחשבת בתאריכים האלה שאנחנו קובעים לעצמנו.

שלמה מור יוסף: אז כל התוכניות האלה בשלב זה ראינו אותן כמקשה אחת, לא החלטנו לתת לזה ולא לתת לזה להיכנס, כל התוכניות האלה שהן תוכניות לימודיות במסגרות השונות שתיארתי, אנחנו רואים אותן כמקשה אחת ואנחנו בהחלט בעוד שבועיים נראה להיכן הרוח נושבת, באיזה מקום תהיה המדינה, האם המדינה תהיה במצב יותר קל או בסגר מלא, כל האופציות פתוחות.

שלמה מור יוסף: אני לא צריך להגיד לכם, כולכם מעורבים, כולכם יודעים מה מתרחש פה ולכן להבדיל מכל מה שאמרתי עד עכשיו, שהכמויות הן יחסית קטנות והן מפוזרות, לגבי סטודנטים בהיבט הרחב הזה זה סדרי גודל של 20,000, 30,000 איש, זה לא נקודתי, ולכן בהחלטות מהסוג הזה אנחנו בינתיים ממתינים לשבועיים הקרובים ולפי זה נקבל החלטה.

שלמה מור יוסף: לגבי עולים חדשים, אין שום מגבלה.

שלמה מור יוסף: לפחות לפי הרישום שלנו בתקופת הקורונה הגיעו ארצה - - -

שלומית אבינח: פרופ' מור יוסף, אפשר שאלות?

דוד ביטן: לגבי הסטודנטים.

דוד ביטן: אתמול החלטתם שהתלמידים של פרויקט נעל"ה לא יגיעו.

דוד ביטן: צריך באיזה שהיא צורה בפרויקטים של הסוכנות, לא מדובר פה על 20,000 או 30,000 איש, זה לא מדויק, בעניין הזה לא לעצור את הנושאים האלה כי זה שלב העלייה בעוד שנה, שנה וחצי.

דוד ביטן: עם כל הכבוד למשרד הבריאות, בינתיים הקורונה משתוללת לא בגלל הסטודנטים ולא בגלל שום דבר, בגללנו, לא בגלל אלה שצריכים לבוא לארץ.

דוד ביטן: אז אני מבקש בעניין הזה לא להמתין שבועות, צריך לבטל את ההחלטה הזאת, לפחות לגבי הפרויקטים של הסוכנות, אחרת מה עשינו פה?

דוד ביטן: אני לא מבין, אנחנו גם מונעים מעולים להגיע, כמעט, גם לא מאפשרים את גל העלייה הבא של נוער איכותי שיגיע לארץ.

דוד ביטן: בעניין הזה אני מבקש שיקול מחדש.

מיכל וונש: אם אפשר להתחבר למה שאתה אומר עכשיו, אדוני היושב ראש, אני לא יודעת אם זה הזמן.

תהלה פרידמן: אני גם רוצה לשאול שאלה.

תהלה פרידמן: שתי שאלות קצרות.

מיכל וונש: יש לי גם למה שהוא ענה.

מיכל וונש: לגבי הנושא שהגיע אלינו והבאנו בפניהם של העולות החדשות.

מיכל וונש: כיוון שאנחנו הרשינו ואפשרנו לנשים יולדות עולות חדשות שמשפחותיהן נמצאות אל מעבר לים להגיע חודש לפני הלידה וחודש אחרי הלידה, עכשיו יש לי הצפה, מכתב של 62 חותמות של מי שילדו לפני שהרשינו להורים להגיע והן נמצאות פה לבד וככל שאנחנו מבינים שנושא הקורונה משאיר את כולן בבדידות אז מי שילדו לפני יותר מחודש כרגע הוריהן אינם יכולים להגיע לבקר לאור ההחלטה של אתמול ויש אתגר מאוד מאוד גדול להסביר אל מול כל העולות החדשות.

מיכל וונש: זו שאלה ספציפית וממוקדת.

תהלה פרידמן: שתי שאלות קצרות.

תהלה פרידמן: האם נפתרה בעיית האפוסטיל, האישור של היעדר עבר פלילי שהעולים היו צריכים להביא ושבגלל הקורונה אי אפשר להוציא אותו וזה מעכב עלייה של אנשים.

תהלה פרידמן: לוקח שמונה שבועות להוציא אותו.

תהלה פרידמן: שתיים, הייתה כתבה ב'הארץ' השבוע, היו שם עשרה זוגות של אחד יהודי ואחד לא יהודי, האם הבעיות הספציפיות אלה, אזרח ישראלי שנשוי ללא יהודי, האם הבעיה הספציפית הזאת נפתרה.

אלכס קושניר: שתי שאלות, אדוני המנכ"ל.

אלכס קושניר: אחת לגבי מצב שילד ישראלי והוריו או אחד מהוריו נמצא בחו"ל ואין לו שום מעמד בישראל.

אלכס קושניר: זאת אומרת אנשים נישאו בחו"ל, עכשיו אחד מהוריו גר פה עם הילד וההורה השני גר בחו"ל, האם יש לו אישור כניסה לארץ?

אלכס קושניר: אני חושב שזה מאוד חשוב להבין.

אלכס קושניר: דבר נוסף, אתם מתייחסים רק לנישואים שרשומים במרשם האוכלוסין, מה עם תעודות נישואים מחו"ל?

אנדרי קוז'ינוב: אני רק רוצה, בבקשה, ברשותך, אדוני המנכ"ל.

דוד ביטן: לא נאומים, שאלה.

אנדרי קוז'ינוב: אני רוצה לחדד שתי שאלות של חבריי.

אנדרי קוז'ינוב: בעניין של האפוסטיל יש סוגיה של הורים עם ילדים שהגיעו מחו"ל ולא מצליחים לרשום את הילדים כי המשרד דורש אפוסטיל מחו"ל, לצורך העניין אפוסטיל מארצות הברית על תעודת לידה מקורית.

אנדרי קוז'ינוב: את האפוסטיל הזה אי אפשר להשיג בארץ, המשרד לא מקבל שום תצהיר של עורך דין ואי אפשר לנסוע עכשיו לחו"ל.

אנדרי קוז'ינוב: ושאלה שנייה, בהמשך למה שאלכס שאל, האם אתה יודע לאשר שאין דרישה להיות רשומים כנשואים או בתהליך נישואים ברבנות כדי להזמין את ההורים או קרובים מדרגה ראשונה לארץ לחתונה עצמה.

דוד ביטן: אני חוזר על מה שאמרתי בהתחלה, לגבי מוכרים בציבור או בני אותו מין, אתם בכלל לא מתייחסים לעניין הזה בוועדת החריגים.

אנדרי קוז'ינוב: זה כתוב, אבל, שוב, בהתאם לפרסומים בתקשורת עלתה טענה שמי שיכול להביא את הקרובים מקרבה ראשונה לארץ זה רק כאלה שרשומים בתהליך ברבנות.

אנדרי קוז'ינוב: בנוהל שלכם יש את ההחרגה הזאת שזה ידועים בציבור שצריכים להוכיח את זה, אבל האם אתה יכול לאשר בוודאות שזה כולל כולם ולא רק כאלה שרשומים ברבנות.

דוד ביטן: כן, אבל לא נאום.

טלי פלוסקוב: מאוד בקצרה.

דוד ביטן: שאלה.

דוד ביטן: עכשיו רק שאלות.

טלי פלוסקוב: אחת, פרופ' מור יוסף, אני מבקשת שהמשרד שלך יתייחס לפניות שלנו כחברי כנסת, לצערי הרב אנחנו שלחנו ולא קיבלנו התייחסות.

טלי פלוסקוב: שתיים, איך אתם מתנהגים עם אלה שיש להם בדרכון אשרת כניסה חוזרת והאנשים האלה מחוץ להחלטות האחרונות שאתם קיבלתם, צריך גם לזה לתת התייחסות.

טלי פלוסקוב: תודה.

דוד ביטן: בבקשה, פרופ' מור יוסף, נא המשך בהתייחסות לשאלות גם.

שלמה מור יוסף: לגבי 'מסע' ונעל"ה, אני אעביר את הבקשה לשר שאתה מבקש להחריג אותם מכל התלמידים האחרים.

שלמה מור יוסף: לגבי יולדות, אנחנו אמרנו חודש, מעלים פה שיש יולדות שילדו לפני חודש, נבדוק את זה.

שלמה מור יוסף: לגבי ילד ישראלי, אם ההורה השני שלו בחו"ל, בזה עדיין לא נתקלנו, בדרך כלל נתקלנו במצב שהילד בא כשההורים גרושים ובאופן עקרוני הורה שנמצא בחו"ל, אני מבין שההורה הוא זר, הוא לא ישראלי, אז אנחנו נבחן את זה בצורה ספציפית.

שלמה מור יוסף: אלה מקרים פרטניים, אי אפשר להעביר כללים כאלה כי אין הרבה מקרים מהסוג הזה.

שלמה מור יוסף: רבותיי, ידועים בציבור לא רשומים ברבנות, אז השאלות האלה, האם אתם מקבלים מי שלא רשום ברבנות, ברגע שהודענו שאנחנו מתייחסים לנשואים ולידועים בציבור באותה דרך אז הרבנות היא לא הפקטור המרכזי פה, למרות שרוצים ללכת לכיוון - - -

אלכס קושניר: אדוני המנכ"ל, זה לא מה ששאלתי, אני שאלתי לגבי תעודת נישואים, האם תעודת נישואים מחו"ל תקפה.

אנדרי קוז'ינוב: אני שאלתי.

שלמה מור יוסף: אם ידועים בציבור תקפים אז אם אתה בא לשגרירות ואתה מראה תעודת נישואים וזה חלק מהמבחנים של ידועים בציבור אז זה יאושר.

שלמה מור יוסף: על אחת כמה וכמה אם מספיק חשבון חשמל משותף ואני לא יודע, משהו נוסף, אז אם התעודה היא אותנטית ובשגרירות הספציפית יאשרו אותה אז יכירו בהם כידועים בציבור ויאפשרו להם להגיע.

שלמה מור יוסף: לגבי תשובות לחברי כנסת, אני מתנצל, אנחנו משתדלים מאוד מאוד לענות מיידית ואם יש פנייה של חברת הכנסת טלי פלוסקוב אנחנו נתייחס אליה.

שלמה מור יוסף: כמו שאתם רואים, אנחנו מאוד מאוד מנסים לתת פתרונות לכל סוגי החיים שקיימים במדינת ישראל ולא לכולם אנחנו מצליחים.

שלמה מור יוסף: לנושא שנשאל, ועדת חריגים מתעסקת רק במקרים הומניטריים, במקרים שמישהו כותב לנו שאבא שלו נמצא על ערש דווי והוא רוצה לבוא לבקר אותו, הוא מצרף לזה תעודת מחלה או סיכום רפואי מבית החולים, ילד - - -

דוד ביטן: אז למה אתם לא עושים ועדת חריגים לקורונה?

דוד ביטן: תעשו את זה גם כן.

שלמה מור יוסף: אלה המקרים שאנחנו מתייחסים אליהם.

שלמה מור יוסף: עכשיו לגבי העלייה, אני חושב שיש פה נציגים של משרד העלייה והקליטה, אבל אם אין פה אז לפחות לפי הרישומים שלנו הגיעו 3,852 עולים, הם מגיעים לאורך כל החודשים, במרץ 1,200, באפריל, שזה היה פסח והסגר הגדול, 400, במאי 970 פלוס מינוס, ביוני 1,039, ביולי עד ה-7 ביולי 181.

שלמה מור יוסף: זאת אומרת תהליך העלייה נמשך, הסוכנות עושה חלק מהתהליכים האלה בזום, עשינו יחד עם הסוכנות הקלות בדרך שאפשר לעשות את זה.

דוד ביטן: אבל עכשיו עצרתם את זה לגמרי.

שלמה מור יוסף: הנושא של האפוסטיל.

שלמה מור יוסף: היה קשה מאוד בתקופה של הסגרים הקשים במדינות חו"ל, היום גם באוקראינה וגם בגיאורגיה וגם בארצות הברית העניינים יותר משתחררים - - - חזרו בצורה חלקית לעבוד, איפה שאפשר זה אפשר.

שלמה מור יוסף: אנחנו מתייעצים עם הנציגות שלנו בחוץ לארץ, כמובן דרך גב' סטלה ראפ, הקונסולרית של משרד החוץ שמרכזת את כל הפעילות של משרד החוץ בעניין הזה ולפי התשובות שהם נותנים לנו אנחנו גם במקרים מסוימים נתנו סמכות לגב' סטלה ראפ ולסגן שלה לפטור מאפוסטיל במקרים מאוד מאוד ספציפיים לפי המצב שנמצא באותה מדינה.

תהלה פרידמן: אי אפשר לחכות עם זה עד אחרי הקורונה?

תהלה פרידמן: זה לא ש-70 שנה ביקשו פה כזה דבר.

שלמה מור יוסף: עוד משפט אחד ואני מסיים בזה.

שלמה מור יוסף: גם התנועה מאתיופיה לא נפסקה בתקופה הזאת ובתקופה הזאת עלו משהו כמו 230 או 240 אנשים מאתיופיה.

שלמה מור יוסף: עכשיו זה קצת נעצר בגלל הבעיות שם והבעיות פה, אבל לא עצרנו שום דבר אקטיבי, אנחנו, ונושא העלייה ממשיך במרץ, אנחנו בקשר עם ארגון 'נפש בנפש', הם יושבים איתי.

אנדרי קוז'ינוב: פרופ' מור יוסף, רק אם אפשר לחדד את השאלה, אמרת ידועים בציבור, לא ידועים בציבור, אני רוצה לחדד ולקבל תשובה, האם הנישואים שמתקיימים כרגע בארץ או מתוכננים להתקיים בין בני זוג שלא במסגרת הרבנות זאת עילה להכניס את ההורים של קרבה ראשונה של אותם המתחתנים לארץ?

שלמה מור יוסף: זה לא רשום כך.

שלמה מור יוסף: באופן עקרוני, אני לא נותן תשובה פורמלית, אני ברמה האנושית חושב שאם זה נישואים לכל דבר ועניין, מבחינתי כן.

שלמה מור יוסף: אנחנו רק נצטרך להגדיר מה זה נישואים, זה הכול.

אנדרי קוז'ינוב: כלומר לא.

שלמה מור יוסף: לא, זה לא כלומר לא, אני נורא מצטער.

שלמה מור יוסף: אני רק אמרתי שנצטרך להגדיר מה זה נישואים.

אלכס קושניר: מה זה נישואים?

אלכס קושניר: עדיין לא מוגדר במדינת ישראל?

אלכס קושניר: אני לא מבין.

שלמה מור יוסף: כן, צריך להגדיר.

שלמה מור יוסף: אנחנו הרי חיים פה באווירה ישראלית, אתם יודעים את זה, נצטרך להגדיר.

אלכס קושניר: אז מתי תגדירו מה זה נישואין, אדוני המנכ"ל?

שלמה מור יוסף: משהו צריך לדעת שהנישואים האלה הם באמת נישואים.

אנדרי קוז'ינוב: נישואים רפורמיים, לצורך העניין, נישואים אזרחיים.

שלמה מור יוסף: בנישואים רפורמיים אין בעיה.

אלכס קושניר: נישואים אזרחיים?

שלמה מור יוסף: אמרתי שנגדיר את זה, אל תעשו לי חידון עכשיו.

אנדרי קוז'ינוב: לא, חס וחלילה.

אלכס קושניר: לא, חס וחלילה, אבל מתי תגדירו את זה, אדוני?

שלמה מור יוסף: אנחנו יושבים פעם בשבועיים ולקראת הפגישה הבאה נתייחס גם לשאלה הזאת.

דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, אני מבין שוועדת חריגים זה במקרים הומניטריים, למה אתה לא מקים ועדת חריגים עכשיו לענייני הקורונה?

דוד ביטן: עולות המון בעיות שקשורות לעניין הזה.

שלמה מור יוסף: אני דיברתי על ועדת חריגים לנושא הזה של הקורונה, לא ועדת חריגים לנושאים הגירתיים.

שלמה מור יוסף: ועדת חריגים לכניסה לישראל בנושא הקורונה מתעסקת רק במקרים הומניטריים.

אשר שלמון: חבר הכנסת ביטן, אני חבר בוועדה ואני אשמח להתייחס.

אשר שלמון: הוועדה היא ועדה שפועלת יום יום, כמעט 24 שעות ברמה ווטסאפית, חברים בה רשות האוכלוסין, משרד החוץ ואנחנו, אני מייצג את משרד הבריאות.

אשר שלמון: הרוב המוחלט של הבקשות שמגיעות מאושרות, אין לי סטטיסטיקות בפניי, אני לא מחזיק, זה רשות האוכלוסין, אבל להערכתי מעל 80% מהבקשות מאושרות.

אשר שלמון: אנחנו נפגשים, כמו שאמר פרופ' מור יוסף, לפגישה פיזית פעם בשבועיים, גם ליישר קו, גם לעדכן את ההנחיות וגם ללבן סוגיות מורכבות.

אשר שלמון: שוב, אם יש אי הסכמה בוועדה זה עולה לראש רשות האוכלוסין כוועדה מחליטה מעל.

אשר שלמון: יש דיונים, יש לפעמים הבדלים, אבל הגישה הבסיסית היא להקל ולפתור בעיות, לא להקשות, לא להכניס חסמים.

דוד ביטן: לגבי פרויקט נעל"ה נגיד, מה הייתה ההמלצה שלכם?

אשר שלמון: על נעל"ה הייתה המלצה מאוד ברורה, שכל התוכניות שהתחילו פיזית בארץ, לצורך העניין מגיע אדם בנעל"ה כדי ללמוד במוסד, אם המוסד מתחיל את שנת הלימודים הנטייה תהיה לאפשר לו להצטרף.

דוד ביטן: אבל עצרו את זה, לפי מה שאני שומע.

אשר שלמון: כרגע אנחנו באיזה שהוא גל עלייה מסיבי, הכוונה היא לא ל - - -

דוד ביטן: אני מדבר על הפרויקט הזה של נעל"ה.

דוד ביטן: לפי מה שאני מבין רשות האוכלוסין עצרה את זה.

אשר שלמון: מה שעצרנו באופן מלא כרגע זה את 'מסע', הנערים או הצעירים או הנערות ב'מסע' מגיעים לתקופה של בין שלושה לארבעה שבועות, בעינינו זה לא ריאלי לערוך בידוד לפי התקנות ולהיות פה ולכן נראה לנו שזה לא נכון לערוך עכשיו פרויקט של 'מסע'.

אלכס קושניר: אתה מדבר על 'תגלית', אדוני.

אלכס קושניר: אני מתנצל.

אלכס קושניר: 'מסע' זו תוכנית ארוכת טווח של לפחות שישה חודשים.

אלכס קושניר: נעל"ה זו תוכנית של שלוש שנים.

מיכל וונש: ובאחוזים מאוד גבוהים ממי שמגיעים ב'מסע' עולים.

אשר שלמון: רגע, לפני שנתנפל ו – בואו רגע נברח משמות, התשובה, מי שמתוכנן להגיע לתוכנית ארוכת טווח שמתקיימת - - -

אלכס קושניר: מה זה ארוכת טווח?

אשר שלמון: ארוכת טווח, חודשים, מי שמתכנן להגיע לשבועות בודדים לדעתנו זה לא הזמן.

אלכס קושניר: זה 'תגלית'.

אשר שלמון: 'תגלית', סליחה.

אשר שלמון: חברים, גם אני יכול לרגע להתבלבל, סליחה.

אשר שלמון: אתה צודק, 'תגלית'.

אשר שלמון: מי שמגיע לתקופות יותר ארוכות יהיה דיון שיתקיים - - -

דוד ביטן: אבל עצרו את זה גם כן, מתי אתם מתכוונים לעשות דיון?

אשר שלמון: היה דיון לפני שבוע, יהיה דיון בשבוע הבא שוב.

אשר שלמון: אנחנו החלטנו לחכות - - -

דוד ביטן: אז למה עצרתם את זה בכלל?

דוד ביטן: אני לא מבין.

אשר שלמון: אני אסביר.

אשר שלמון: בגלל שאנחנו מצאנו את עצמנו עם 1,400 חולים ביום, צריך בכלל לראות איך מתארגנים לקלוט אנשים מחו"ל.

אשר שלמון: אמרנו, רגע, זה לא רק נעל"ה או 'מסע', יש פה בחורי ישיבות, יש פה סטודנטים - - -

אלכס קושניר: שלהם אישרתם.

אשר שלמון: רק שנייה.

אשר שלמון: לא.

אשר שלמון: יש פה סטודנטים זרים לשנה הבאה שעוד לא אישרנו, גם עוד לא אישרנו את בחורי הישיבות לשנה הבאה.

אשר שלמון: דרך אגב, שר הפנים גם לא הכניס את בחורי הישיבות שלומדים בארץ, הרווקים.

אשר שלמון: בסופו של דבר ההנחה הבסיסית, אם הגל הנוכחי יוכל המטרה היא לראות את כל אותן תוכניות מתקיימות.

אשר שלמון: אם אנחנו הולכים כרגע לתקופה קשה מאוד של תחלואה נרחבת ביותר צריך להחליט בדיוק.

אשר שלמון: דרך אגב, רוב התוכניות לא יתחילו, אם מישהו חושב שמערכת החינוך תתחיל ב-1 בספטמבר באופן רגיל בהנחה שאנחנו עם 2,000 חולים ליום או יותר אז זאת אשליה, לצערי, לחשוב כך.

אשר שלמון: יש לנו בעיות יותר גדולות, אבל המטרה הבסיסית, אני חושב של כל הגופים, אני מייצג את משרד הבריאות, אבל אין לנו מטרה למנוע מנוער יהודי טוב שרוצה להגיע לחוויה משמעותית לארץ ואולי לקשור את גורלו עם המדינה, אין לנו שום פררוגטיבה לעצור את זה, המטרה היא לשמור על בריאות, גם של הציבור וגם של אותו נוער.

דוד ביטן: אבל בינתיים עצרתם את זה.

אשר שלמון: אני אתייחס רק במילה אחת, ברשותכם, לנושא תיירות המרפא, כי תיירות המרפא ממש חונה אצלנו.

אשר שלמון: בתקופה שבה אנחנו מצמצמים את הפעילות האלקטיבית לאזרחים ישראליים המטרה היא לאפשר תיירות מרפא אך ורק למצבים מצילי חיים.

אשר שלמון: לצורך העניין, אני אפרט, אם אישה רוצה לבוא לארץ לטיפולי פוריות ארוכים במסגרת תיירות מרפא, הנטייה היא כרגע לא לאשר.

אשר שלמון: אם מדובר בחולה סרטן שצריך לעבור ניתוח אונקולוגי מורכב אנחנו מאשרים.

דוד ביטן: פרופ', רציתי לדעת, אתה אמרת שבעוד שבוע אתם תדונו עוד פעם בפרויקטים של הסוכנות.

דוד ביטן: הבנתי שאתם נוטים לאשר אם מדובר בכמה חודשים, נכון?

אשר שלמון: אם מדובר בתקופה ארוכה, בהנחה שהגל הנוכחי מוכל ותוכניות הלימודים מתקיימות, ברור שאם נאשר סטודנטים זרים נרצה לראות פה את נעל"ה ו'מסע'.

דוד ביטן: לא, גם אם לא תאשרו סטודנטים זרים, אנחנו ועדה לקליטת עלייה, אנחנו לא ועדה להשכלה גבוהה.

דוד ביטן: אנחנו בעניין הזה של פרויקט נעל"ה, שמדובר ביהודים שמגיעים לארץ לתקופה מסוימת לעניינים האלה, את זה אנחנו רוצים שתחריגו.

דוד ביטן: מה זה מעניין אותי אם עכשיו אתם נותנים לסטודנטים זרים לבוא או לא לבוא, אותי זה לא מעניין.

אשר שלמון: אני מייצג את משרד הבריאות, לא את שר הפנים ולא את רשות האוכלוסין.

אשר שלמון: הנטייה המהותית של כולנו, בהנחה שהאירוע מוכל, היא לראות את האנשים הצעירים האלה כאן.

דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, שמעת את העמדה של משרד הבריאות בעניין הזה, של פרויקט נעל"ה - - -

שלמה מור יוסף: גם התייחסתי ואמרתי שאני הבנתי את הבקשה להחריג את התוכניות האלה מכלל הסטודנטים ואני אעביר אותה לשר.

דוד ביטן: זה השר מחליט או שזו ועדה שאתם ממליצים?

שלמה מור יוסף: אנחנו ועדה ממליצה, ההחלטה היא של השר.

דוד ביטן: השר דווקא?

דוד ביטן: אבל זו ועדה מקצועית, על אם הקורונה משפיעה או לא משפיעה.

אשר שלמון: צריך לומר שיש הרבה בעיות בריאותיות במצב הנוכחי, אני לא הייתי רוצה לראות ילד מגיע לכאן בגיל 17 או 18 בלי גב טוב ומוצא את עצמו חולה בארץ.

אשר שלמון: זה מצב לא רצוי ולא טוב ולטעמי גם לא תורם לחוויה.

דוד ביטן: אתה יודע שרוב התלמידים האלה שמגיעים מגיעים ממשפחות מבוססות, כך שאם יש בעיה, תאמין לי, הנושא הזה ייפתר.

דוד ביטן: זה לא מדויק.

דוד ביטן: לא מגיעים, בני משפחות מארצות הברית, קנדה, על מה אתם מדברים?

אלכס קושניר: אדוני, רק כדי שתקרא את הסטטיסטיקה, בתוכנית נעל"ה אפס נדבקים.

אנדרי קוז'ינוב: כי הם במתחמים סגורים.

אלכס קושניר: מאז הגל הראשון.

אשר שלמון: אני יודע על מספר אחר.

אלכס קושניר: בנעל"ה יש יותר נדבקים?

אלכס קושניר: כמה נדבקים יש בנעל"ה?

אשר שלמון: יכול להיות שאני טועה ואני מתבלבל עם תוכנית אחרת.

דוד ביטן: אתה יכול להגיד לשר, פרופ' מור יוסף, שאם הוא יחליט שלא לאפשר לפרויקטים של הסוכנות להגיע אנחנו נגיש בג"צ נגד העמדה הזאת, הוועדה תגיש בג"צ.

דוד ביטן: אתם רוצים ככה, שיהיה ככה.

דוד ביטן: זה הכול.

תהלה פרידמן: אני יכולה לבקש עוד החרגה?

דוד ביטן: אני גם אומר את זה למשרד הבריאות, שתדעו, אנחנו נגיש בג"צ בעניין הזה, ועדת הקליטה נגד משרד הפנים, נגד משרד הבריאות.

אשר שלמון: משרד הבריאות מתמודד עם לא מעט בג"צים עד עכשיו.

דוד ביטן: בסדר, אנחנו נגיש את הבג"צ הזה.

דוד ביטן: אתם רוצים להתמודד עם זה, בבקשה.

דוד ביטן: אני לא אאפשר דבר כזה.

אשר שלמון: אנחנו כולנו באותה סירה.

דוד ביטן: לא, לא, לא, עם כל הכבוד, בינתיים אני לא אאפשר שאתם תתנו את הגעת הסטודנטים היהודים לארץ בזה שמאשרים לזרים אחרים.

דוד ביטן: אותי זה לא מעניין, אני אומר לכם את האמת.

אשר שלמון: לא, זה לא ככה.

אשר שלמון: הבעיה היא - - -

דוד ביטן: אנחנו לא נעכב פרויקטים שיגרמו לעלייה בעתיד מצד אחד - - -

אשר שלמון: אני חושב שהובנו לא נכון, אף אחד לא קושר את זה ל - - -

דוד ביטן: - - ומצד שני יקשרו את הצעירים האלה לעם היהודי ולמדינת ישראל.

דוד ביטן: אני לא מוכן לזה.

אשר שלמון: אף אחד לא קושר אותם לזרים - - -

דוד ביטן: הקורונה לא עוצרת את החיים לגמרי.

דוד ביטן: אם אתם לא רוצים קורונה, אז תכניסו את כולם לבידוד ונגמר הסיפור.

דוד ביטן: למה אתם לא מחליטים את זה?

תהלה פרידמן: אדוני היושב ראש, אפשר לדבר על עוד החרגה שנדרשת?

דוד ביטן: כן.

תהלה פרידמן: הסיפור הזה של האפוסטיל, זה לא ש-70 שנה ביקשו פה את הדבר הזה, זה דבר חדש מלפני כמה חודשים.

תהלה פרידמן: אנחנו במצב של קורונה, אנחנו במצב של פי שניים וחצי אנשים שרוצים לעלות לארץ ואנחנו מערימים קשיים בירוקרטיים סתם.

תהלה פרידמן: אפשר לחכות עם זה, זו דרישה חשובה, אני בעדה, הכול טוב, אבל אפשר לחכות עם זה עד אחרי הקורונה ועד אחרי הקורונה נתפקד כמו שתפקדנו 70 שנה, תיגמר הקורונה נעשה את הדרישה החדשה הזו של האפוסטיל.

תהלה פרידמן: לא חייבים סתם בירוקרטיה בעלייה.

יוסף טייב: הסיפור של האפוסטיל הוא סיפור של כמה ימים.

יוסף טייב: אני גם בעד להוריד בירוקרטיה והכול - - -

תהלה פרידמן: זה שמונה שבועות.

יוסף טייב: אני יודע שב - - -

מיכל וונש: בארצות הברית יש בעיה גדולה, בארצות הברית זה עניין של שבועות.

אנדרי קוז'ינוב: יש לי מקרה של זוג שהגיע ולא מצליח לרשום את הילדה למרות כל האישורים והתעודות המקוריות, כי הם נדרשים להגיע פיזית לארצות הברית, לחזור לארצות הברית, להמתין חודשיים, להנפיק את האפוסטיל - - -

דוד ביטן: זה מקרה מיוחד שלדעתי אפשר לפתור את זה, אין בעיה.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אם אני יכולה להתחבר למה שתהלה אמרה ובאופן כללי למה שאנחנו בוועדה הזאת הצבנו לעצמנו כיעד, אנחנו צופים גל עלייה של כרבע מיליון יהודים ברחבי העולם, המטרה של הוועדה הזאת היא להוריד את החסמים ואנחנו אולי נחיה עם הקורונה בשנתיים-שלוש הקרובות שבהן אנחנו צופים את גל העלייה.

דוד ביטן: אני מקווה שלא.

מיכל וונש: אבל היום שמעתי שיש השערות שיכול מאוד להיות שיהיו עוד שישה עד שמונה גלים של הקורונה.

מיכל וונש: זאת אומרת אנחנו חייבים להיערך למנגנון שעדיין במשבר מתמשך מאפשר את המשך העלייה ומנצל את ההזדמנות.

מיכל וונש: במקרה הספציפי של נשים שיולדות והמשפחות האלה גם בעצמן הן פרוספקט לעלות ארצה, זאת אומרת המשפחות של היולדות שכבר עלו ארצה, ובמקום שאנחנו נאפשר להם להגיע אנחנו מערימים חסמים חדשים שלא היו ולא נבראו.

מיכל וונש: זה צריך להיות הקו המנחה שלנו.

אשר שלמון: אז בואו נקווה, יש לי בשורה טובה שנראה שיהיה חיסון, אם לא בסוף השנה הזו אז בתחילת שנת 2021.

מיכל וונש: בוא נוריד את החסמים בכל מקרה.

אשר שלמון: המטרה כרגע היא לעצור את הגל הנוכחי כי הגל הנוכחי מסכן את כל המשק והחברה וזו המטרה העיקרית כרגע.

דוד ביטן: זה אתה צודק, זה נכון.

דוד ביטן: את הגל הזה חייבים לעצור, הוא מתפתח לא טוב.

מיכל וונש: לחלוטין אנחנו מסכימים על ההכרח לשמור על בריאות הציבור, אין פה ספק, אנחנו לא מתווכחים על ה - - -

אשר שלמון: אני נשוי לעולה, אמי הייתה עולה, הנושא קרוב לליבנו, אף אחד לא מקל ראש בחשיבות הקריטית של העלייה למדינת ישראל מכל ההיבטים, צריך לעשות את זה בטוח ובצורה שקולה.

מיכל וונש: נכון, ולזהות את ההזדמנות שיש פה ואפשר לעשות.

אנדרי קוז'ינוב: שוב, לגבי החבר'ה של נעל"ה, ולא מדובר פה באלפים, האם אפשר לערוך לכולם בדיקות?

אנדרי קוז'ינוב: הם ממילא נמצאים במתחמים סגורים במשך תוכנית הלימודים.

דוד ביטן: והסוכנות תשלם על הבדיקות האלה גם, אין שום בעיה.

אנדרי קוז'ינוב: והסוכנות תשלם על הבדיקות האלה.

אשר שלמון: הדברים הם מורכבים, הבדיקות זה לא האישיו, אין בעיה של כסף, מדיניות הבדיקות לא קשורה בעלויות, זה עניינים אחרים שלא זה הזמן להתעסק איתם, הבעיה העיקרית זה נושא הבידוד, אנחנו לא חושבים שבידוד בקפסולות גדולות הוא נכון במקרה הזה, אבל זה דיון מקצועי שזה לא הזמן עכשיו.

אשר שלמון: אם תרצו, אנחנו נפתח את זה, אבל - - -

אנדרי קוז'ינוב: לא, אוקיי, רק מעלים את האפשרויות כדי ל - - -

אשר שלמון: הבידוד שנדרש הוא בידוד אמיתי.

אלכס קושניר: אדוני היושב ראש, אני מתנצל, אני חייב להגיע לוועדת הכספים.

דוד ביטן: דבר חופשי, אין בעיה.

אלכס קושניר: אני מבקש ממך, אם תוכל, להכניס לסיכום דרישה מרשות האוכלוסין וההגירה לתת באמת תשובות ברורות לשני נושאים, האחד זה מה שאנדרי העלה, הנושא של נישואים שהם לא במסגרת הרבנות, איך אפשר להביא קרובים לכאן לאירוע חתונה, ודבר שני - - -

דוד ביטן: אני לא הולך לתת סיכום בעניין הזה כי אנחנו העלינו את הבעיות, שמענו את פרופ' מור יוסף, ניתן לו זמן לטפל בזה ואחר כך - - -

שלומית אבינח: הוא צריך להגדיר מה זה נישואים.

דוד ביטן: הסיכום לא יעזור לנו פה, אתה לא מבין?

אלכס קושניר: אני יודע שבשבוע שעבר היה דיון בוועדת הקורונה ובעקבות הוועדה רשות האוכלוסין וההגירה כן התקינה את הנוהל, כמה נושאים שנפלו בין הכיסאות, אותם אני - - -

דוד ביטן: אז נבקש ממנו שיציג נוהל חדש בהתאם למה שדיברנו.

דוד ביטן: את זה אני מוכן בסיכום לעשות.

אלכס קושניר: ודבר נוסף שחשוב זה הסיפור של ההורים שאין להם מעמד בישראל, אבל יש להם ילדים קטינים כאן.

אלכס קושניר: הרי לא יכול להיות שאנחנו כמדינה מונעים מהורה לפגוש ילד, ואגב, הילד הוא ילד ישראלי עם תעודת זהות ישראלית.

אלכס קושניר: גם לזה אני מאוד אשמח להתייחסות

דוד ביטן: פרופ' מור יוסף, שמעת את כל השאלות, את כל ההתייחסויות, אנחנו מבקשים בעניין הזה, תשקלו מחדש את הנושאים החדשים האלה שהעלינו, שזה בעיות אמנם חלקן ספציפיות וחלקן כלליות, ואם אפשר להכניס אותם לנוהל החדש שאתם עושים מדי שבועיים, משהו כזה, נכון?

שלמה מור יוסף: כן, בהחלט, אני חושב שהנושאים שהעלו פה, לשמחתי הם לא רבים, אבל הם חשובים, אנחנו נתייחס לנושאים האלה, אני וד"ר שלמון שנמצא שם, אנחנו נראה את המשמעויות שלהם, נציג אותם לשר, נתייעץ יחד עם משרד החוץ ואני מקווה שנוכל חלק מהדברים להכניס לנוהל וחלק מהדברים להסביר למה לא נכניס לנוהל.

דוד ביטן: מאה אחוז.

דוד ביטן: אז אתה תהיה בקשר איתנו ונראה את הנוהל.

שלומית אבינח: הסוכנות, שי פלבר רוצה לדבר.

שי פלבר: רק להתייחס מבחינת נעל"ה, אנחנו כרגע ממשיכים את המיונים בחוץ לארץ, לא הפסקנו אותם, על מנת להיערך להגעתם ואני מקווה ש - - -

דוד ביטן: תמשיך, תמשיך, בסוף ההחלטה הזו תשתנה.

שי פלבר: כולל לגבי 'מסע', אנחנו ממשיכים בשיווק.

שי פלבר: אנחנו קיבלנו אתמול את העדכון על ההפסקה, אני מברך על העמדה וגם על האמירה של פרופ' מור יוסף שהם יעשו מאמצים.

שי פלבר: אנחנו מבחינתנו בכל מה שיידרש לטובת קיום תנאי בידוד אנחנו נעשה את זה לפי ההנחיות של משרד הבריאות.

דוד ביטן: מישהו בזום רוצה לעלות?

דוד ביטן: תודה, פרופ' מור יוסף, תודה רבה לך.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש עלה עוד עניין של אתגר של משרד החוץ, של הנציגויות של משרד החוץ שלנו, שרציתי להעלות, אני לא יודעת מי נמצא פה ממשרד החוץ.

דוד ביטן: אבל דיברנו עם פרופ' מור יוסף, דיברנו עם משרד הבריאות, אי אפשר להעלות לשמוע את אותה שאלה.

מיכל וונש: לא, זו נקודה אחרת לחלוטין.

דוד ביטן: תעלו לי את משרד החוץ.

שלומית אבינח: סטלה ראפ.

מיכל וונש: האתגר הוא במשרד החוץ, בנציגויות פשוט לא מצליחים להתמודד עם העומס שיש להם, הם גם עובדים בשעות מאוד מצומצמות אז זה משפיע על הכול.

דוד ביטן: אבל אני לא רוצה לשמוע את נעל"ה עכשיו, התייחסנו לעניין הזה.

דוד ביטן: אני לא מעוניין, שמענו, יודעים, פנינו, אין טעם לנהל דיוני סרק.

דוד ביטן: אי אפשר להעלות את משרד החוץ, אני רוצה לסכם כך.

אנדרי קוז'ינוב: אני יכול להקריא מה שהתפרסם כרגע, אפרופו המדיניות של הסגירה של השמים והכול?

אנדרי קוז'ינוב: היום נחתם ההסכם להבאת עובדים, עכשיו זה פורסם, היום נחתם ההסכם להבאת 25,000 עובדי חקלאות מתאילנד במעמד שר החקלאות ושגרירות תאילנד בישראל.

אנדרי קוז'ינוב: ההסכם מבטיח תוספת עבודה איכותית לעשרות אלפי חקלאים.

אנדרי קוז'ינוב: 25,000 עובדים זרים שמגיעים לארץ.

דוד ביטן: אתה שומע?

דוד ביטן: עובדים זרים הביאו, כי זו בעיה כלכלית, וסטודנטים לא.

אשר שלמון: יש לי הרבה מה להגיד על זה, אבל לא ייכנסו לפה פועלים בלי תנאי בידוד.

אנדרי קוז'ינוב: אני רק מעלה את מה שהתפרסם עכשיו.

סטלה ראפ: אתם שומעים?

שלומית אבינח: שומעים ורואים, סטלה ראפ.

סטלה ראפ: אני שמעתי את כל הדיון וצפיתי בו גם.

מיכל וונש: הדבר הראשון הוא לגבי העומס שנוצר על הנציגויות ואיך נערכים לזה, כיוון שאנחנו מדברים כל הזמן על האתגרים והחסמים והחסם הבירוקרטי הזה הנוסף, או הזמן, פשוט הטכני, הוא מאוד משמעותי לפי מה שהבנו בנציגויות השונות.

מיכל וונש: אני מסתכלת פה על הדברים שאני חושבת שנוגעים כולם למשרד החוץ, אבל תקני אותי אם אני טועה, יש סוגיה של עולים שיצאו מהארץ בלא דרכון, יצאו מישראל בפרק של 90 יום מתאריך עלייתם ולכן הם לא היו זכאים לדרכון והם פשוט נופלים בין הכיסאות כי הם יצאו באמצעות אישור נשיאה בדרכון זר ועכשיו כשהם רוצים לחזור הם לא יכולים לחזור כיוון שאין להם אישור כניסה ואין להם דרכון.

מיכל וונש: דברים שנופלים בין הכיסאות בהקשרים האלה.

מיכל וונש: יש עוד סוגיה של בני זוג זרים של עולים, משפחות שעולים עלייה מפוצלת, שרק אחד מבני הזוג עושה עלייה, בן הזוג השני ולעתים חלק מהילדים גם נשארים במעמד תייר או סטודנט או תושב ארעי והקורונה אילצה את בני הזוג לחיות בנפרד במשך חודשים רבים.

מיכל וונש: גם לנושא הזה, זה אולי לפרופ' מור יוסף שוב.

מיכל וונש: וגם בנושא של משני מעמד, לשנות מעמד לעולה גם מתוך ישראל אפשר, 'נפש בנפש' מפעילה תוכנית כזאת, אנחנו יודעים על זה, ורוב המקרים של האנשים שמיועדים להשלים את שינוי המעמד שלהם, יש להם רק אישור טנטטיבי לכך מרשות האוכלוסין, אבל הם מנועי כניסה לישראל כיוון שהם לא מחזיקים בדרכון ישראלי.

מיכל וונש: אז שוב אנחנו בנושא הקונסולרי, כפי שאני מבינה אותו, של משרד החוץ.

סטלה ראפ: אני ראש האגף הקונסולרי, אנחנו מפעילים כ-100 נציגויות ישראליות בעולם, רובן ככולן עובדות כפוף לתנאי הקורונה במדינות מוצאן, יש מדינות שהמצב שם קשה מאוד ולכן אנחנו שומרים על קפסולות ומנסים לעבוד כמה שניתן גם מהבית, גם באמצעים של עבודה מרחוק.

סטלה ראפ: לגבי העומס בנציגויות.

סטלה ראפ: העומס הוא רב, הוא רב שם והוא רב מאוד כאן ואנשים מגויסים כמעט סביב השעון.

סטלה ראפ: העיד קודם ד"ר שלמון, אנחנו חברים יחד בוועדה ההומניטרית ובוועדה המייעצת לשר הפנים ואנחנו מוצאים את עצמנו עובדים לתוך הלילות עד כניסת השבת וממוצאי שבת במקרים אלה ואחרים ורק לנסות ולסייע כמה שיותר.

סטלה ראפ: אז אנחנו מתגברים על העומס, אנחנו ביקשנו חמישה ימי עבודה לכל פנייה, אני חושבת שזה מאוד סביר, בפועל זה נעשה בדרך כלל ביום, יומיים, שלושה ואנחנו נותנים מענה יחד עם רשות האוכלוסין, מעברי הגבול, או לחילופין עם משרד הבריאות כשהנוסעים מגיעים לוועדה הומניטרית, אנחנו נותנים מענה לכל פנייה ואין אצלנו עומס רב של פניות שממתינות.

סטלה ראפ: עולים שיצאו בלי דרכון, אני לא מכירה פנייה כזו.

סטלה ראפ: אם הייתה בעיה זה היה מגיע לאחת מהנציגויות שלנו וזה היה מגיע לשולחני, לא מכירה בעיה כזו.

מיכל וונש: יש.

מיכל וונש: הגיעו אלינו פניות כאלה, אז אנחנו נאסוף אותן ונעביר לכם.

סטלה ראפ: בבקשה.

סטלה ראפ: אנחנו כאן כדי לשרת גם אזרחים ישראלים באשר הם, בארץ ובעולם, וגם אזרחים זרים.

סטלה ראפ: בני זוג זרים של עולים, מהרגע שהנישואים שלהם נרשמו, גם אם אחד מבני הזוג עשה עלייה לארץ ונישואיו נרשמו במרשם האוכלוסין של מדינת ישראל כדת וכדין בן הזוג השני נחשב כמי שנשוי לאזרח ישראלי ואם הוא נכנס לאחד הקריטריונים, קרי היה לפחות פעם אחת בשלוש השנים האחרונות בישראל הוא על פי החלטות הוועדה המייעצת נכנס לישראל.

סטלה ראפ: לא מכירה בעיות גם בנושא הזה במסגרת הקלות שאנחנו כל שבועיים מנסים להגמיש ולהכיר ביותר בעיות ולהכיר בהן.

אנדרי קוז'ינוב: ולא כדת ישראל?

אנדרי קוז'ינוב: אז הוא לא?

שלומית אבינח: ואם הוא לא ביקר בישראל?

סטלה ראפ: קודם מישהו שאל לגבי הכרה בנישואים של בני זוג שאינם דרך הרבנות.

סטלה ראפ: יש צורות רבות של מיסוד יחסים זוגיים בארץ ובעולם, בין היתר למשל בצרפת יש הסכם שנקרא PACS שנעשה לפני שופט.

סטלה ראפ: אם מציגים את ההסכם הזה בני הזוג מוכרים כידועים בציבור מטעמנו.

סטלה ראפ: במקום אחר, אם מציגים תצהיר בפני עורך דין על חיים משותפים, על זוגיות, יש תבחינים מסוימים, הסכם שכר דירה משותף, חשבון חשמל, חשבון בנק או ילד משותף, זה מורה על חיים משותפים וידועים בציבור ואנחנו נכיר בהם לצורך כניסה לישראל או לצורך קיום הנישואים או טקסי הנישואים.

מיכל וונש: אני רק רציתי לחזור לנושא של בני הזוג, שאת אומרת שהיא לא סוגיה, לפי מיטב הבנתי מוצפים בפניות של בני זוג של ישראלים עולים שאינם מצליחים לקבל שירות, או שהבקשות שלהם נדחות על ידי הנציגויות ואתמול קיבלו עדכון על שינוי מדיניות שלפיו על מנת לבקש אישור כניסה לבן הזוג הזר בן הזוג שנמצא בישראל צריך להגיש בקשה דרך משרד הפנים.

מיכל וונש: אין על זה נוהל מסודר שמסביר, שמנגיש, מהו אופן ההגשה, אם את יכולה לפרט.

סטלה ראפ: סליחה, יש הליך סדור של איחוד משפחות.

סטלה ראפ: אם בן זוג אחד עשה עלייה והשני לא ובן הזוג הזה רוצה להביא את בן זוגו הוא צריך לפנות ללשכת רשות האוכלוסין בבקשה לאיחוד משפחות.

סטלה ראפ: זה הליך מאוד סדור שמתקיים מאז ומתמיד ולאו דווקא בעידן הקורונה.

שלומית אבינח: סטלה, שתי שאלות.

שלומית אבינח: את אמרת שאזרח ישראלי שהבן זוג הוא לא ישראלי, כלומר זוג נשוי שלא ביקר במהלך שלוש שנים, הוא לא ביקר בכלל בישראל, יש לו זכות או אין לו זכות?

שלומית אבינח: כלומר אתם פוסלים את הבקשה או שאתם מאשרים למרות שהוא לא ביקר בשלוש השנים האחרונות?

שלומית אבינח: כי את אמרת שחובה לבקר במהלך שלוש השנים האחרונות, במידה שבן הזוג לא ביקר בישראל בשלוש השנים האחרונות, האם זה קריטריון שאתם פוסלים לעלייה?

מיכל וונש: וגם אם הוא לא עולה, אגב, אם הוא עם בן הזוג ולא משנה המעמד אז צריך להסדיר את הדבר הזה.

שלומית אבינח: אבל היא אמרה שלוש שנים, ואם הוא ביקר לפני ארבע שנים?

סטלה ראפ: את רוצה לחדד את השאלה?

סטלה ראפ: האם זה פסילה לעלייה?

סטלה ראפ: אנחנו לא עוסקים בעלייה.

סטלה ראפ: האם הוא יכול להיכנס לישראל אם הוא בן זוג והוא לא ביקר בארץ בשלוש השנים האחרונות?

סטלה ראפ: לא, על פי הקריטריון כפי שפורסם באתר רשות האוכלוסין, הקריטריון להראות זיקה לארץ לבני זוג שאחד מהם זר הוא אם לפחות ביקר פעם אחת בשלוש השנים האחרונות.

שלומית אבינח: ואם הוא ביקר בארבע השנים?

סטלה ראפ: אני מדגישה, זה ביקורים, זה לא לעלייה.

סטלה ראפ: אני לא עוסקת בעלייה.

שלומית אבינח: לביקור.

יוסף טייב: ברשותכם, אני רק רוצה להעלות בעיה.

יוסף טייב: אני חושב שיש פה בעיה מהותית הרבה יותר.

יוסף טייב: אני מקבל פה עשרות פניות, יש לי פה מול עיניי שלוש פניות שאני בטיפול כבר שלושה חודשים שאני עומד מול השגרירות והשגרירות מסרבת להכניס בעל שאשתו וילדיו כבר גרים פה ארבע שנים, יש לו מעל 167 ימים בארץ ובכל זאת הוא מקבל סירוב.

יוסף טייב: יש לי פה סירוב, אתם יכולים להעביר את זה.

יוסף טייב: יש לי ארבע פניות כאלה בטיפול.

יוסף טייב: יש בעיה מהותית ברמת השגרירות שפוסלת את המקרים האלה, למה אנחנו כחברי כנסת צריכים להתערב ולשלוח מכתבים ולעמוד מול משרד הפנים ולהפעיל לחצים כדי להכניס את האנשים לארץ?

יוסף טייב: אם הם מוכרים והם נשואים והנישואים שלהם מוכרים, אני לא מחפש בעיות, אני אומר זוג נורמטיבי לגמרי שהבעל לא עשה עלייה, האמא והילדים גרים פה בארץ, הילדים לומדים כאן, האבא נוסע בשביל הפרנסה, הוא רוצה לחזור כבר ארבעה חודשים, מפסח, הוא לא יכול להיכנס, לא יכול לראות את הילדים שלו ואשתו, זה דבר שלא מתקבל על הדעת.

סטלה ראפ: אני לא מכירה את המקרה הזה.

יוסף טייב: אז אני אעביר לך את המקרים האלה, הם נמצאים מול עיניי.

סטלה ראפ: הוא בהחלט נופל בקריטריונים שמותרת כניסתו, יכול להיות שזה היה לפני שלושה-ארבעה חודשים בשיא המגפה.

סטלה ראפ: כאמור הוועדה הממליצה לשר הפנים מתכנסת כל שבועיים ודנה בהקלות ואני לא יודעת למתי רלוונטי המקרה, אני אשמח אם תפנה אליי אחר כך באופן אישי עם הפרטים ואני אבדוק אותם.

סטלה ראפ: אני רוצה להבהיר עוד נקודה אחת.

סטלה ראפ: שגרירות לא מסרבת במקום, שגרירות מעבירה את הבקשה והיא מגיעה לדיון מול הפרטנרים שלנו ברשות האוכלוסין על פי התבחינים שנקבעו.

דוד ביטן: סטלה, מה משך הזמן הממוצע לטיפול בבקשה כשפונים אליכם למשרד החוץ?

דוד ביטן: פלוס מינוס.

סטלה ראפ: בין חצי יום לשלושה ימים, תלוי אם האנשים הציגו את כל המסמכים התומכים.

סטלה ראפ: אתם צריכים להבין, למשל זוג הורים או סבא וסבתא רוצים להגיע לחתונת הנכדה, אז הם צריכים להציג אישור של רישום לנישואים, הזמנה, קרבה, תיעוד ממוסמך של קרבה משפחתית בין הכלה להורים שלה ובין ההורים לסבא וסבתא, מועדים, תצהיר על בידוד וביטוח בריאות שאנחנו דורשים מכל זר שנכנס לארץ.

סטלה ראפ: כל המסמכים האלה דורשים זמן.

סטלה ראפ: מהרגע שכל המסמכים נאספו עד לקבלת תשובה מאיתנו ומרשות האוכלוסין מעברי הגבול בדרך כלל חצי יום עד יום.

דוד ביטן: ואיך הם יודעים איזה מסמכים להביא?

דוד ביטן: הם צריכים לבוא לשגרירות או שזה מפורסם באתר שלכם?

סטלה ראפ: לא, זה מפורסם באתר ובתקשורת אלקטרונית, ורובם ככולם לא מגיעים כלל לנציגויות הישראליות בחוץ, אין צורך, הכול נעשה אלקטרוני.

סטלה ראפ: צריך לזכור שבהרבה מדינות, היושב ראש, הקורונה עדיין בהתהוותה שם.

דוד ביטן: כן, הבנתי.

דוד ביטן: מה קורה עם אדם שנמצא, סתם לדוגמה, יש קונסוליה בעיר מסוימת והוא במרחק של 200 קילומטר, האם אתם נותנים לו עדיפות מסוימת או שהוא צריך להגיע ולחכות בעיר של הקונסוליה?

דוד ביטן: יש איזה שהיא דרך לעשות את זה באופן אלקטרוני?

סטלה ראפ: אני אמרתי, אדוני היושב ראש, רובה ככולה של העבודה נעשית אלקטרונית.

סטלה ראפ: אני לא מכירה הרבה מקרים שהם צריכים להגיע, חוץ מאשר רישום דת וילדים שזה נושא מאוד רציני ולכן ההורים נדרשים להיות שם.

סטלה ראפ: או לחילופין, אם יש בן זוג אחד, נגיד ההורים גרושים ואחד פה ואחד שם, ההורה שמצוי שם והילד בחזקתו חייב להגיע אישית לקונסוליה או לשגרירות ולהצהיר על זה שהוא מוכן שהילד ייסע לבדו להיכנס לישראל להורה השני.

סטלה ראפ: שם נדרשת חובת נוכחות.

סטלה ראפ: זה מתי מעט מקרים לעומת הרוב המוחלט שמתקיים דרך אי-מיילים, דרך הדואר האלקטרוני.

דוד ביטן: טוב.

דוד ביטן: עוד שאלה אחת ליועצת המשפטית של הוועדה.

מרב תורג'מן: גב' ראפ, השאלה אם ביטוחי הבריאות מהווים איזה שהוא חסם לכניסה לישראל, מכיוון שהובא לידיעתנו שעלויות הביטוחים הן מאוד מאוד מאוד גבוהות, בין 100 ל-150 דולר ליום.

מרב תורג'מן: האם נתקלתם בקושי בסיפור הזה?

סטלה ראפ: לא נתקלנו בקושי.

סטלה ראפ: למען האמת מאוד מהר כשהם נדרשים, כשבינם לבין האישור זה רק ביטוח הבריאות אנשים מיד עושים ביטוח ומשגרים לנו.

סטלה ראפ: זו דרישה של משרד הבריאות הישראלי ואנחנו מוצאים בכך צדק רב, כדי שאם חלילה זר יחלה בארץ יהיה מי שיממן את הוצאות אשפוזו בבית חולים ישראלי.

סטלה ראפ: אני חושבת שזו דרישה לגיטימית.

דוד ביטן: תודה רבה, סטלה.

מיכל וונש: תודה רבה.

דוד ביטן: אנחנו מבקשים מרשות האוכלוסין בנוהל הבא שהם מפיצים, אני מקווה שזה יהיה בקרוב מאוד, שייקחו בחשבון את כל השאלות שהועלו על ידי חברי הכנסת, אנחנו נהיה בקשר איתכם בעניין הזה, ולנסות ולהחריג את תוכניות 'מסע' ונעל"ה באופן מיוחד, כי אלה פרויקטים של העם היהודי, פרויקטים של הסוכנות היהודית במימון ממשלת ישראל.

דוד ביטן: ממשלת ישראל מממנת מצ'ינג של 50% מההוצאות של הסוכנות בעניין הזה.

דוד ביטן: בנוסף לזה אנחנו מבקשים ממשרד הבריאות, אני לא אומר לכם לא ללכת לכיוון הדברים הבריאותיים, מה שנקרא, אבל קחו בחשבון לא לקחת את הפרויקטים של הסוכנות כחלק מהחלטות גדולות.

דוד ביטן: זאת אומרת אם אתם לא מאשרים לסטודנטים זרים אין שום סיבה שזה ישפיע על הפרויקטים של הסוכנות.

דוד ביטן: זה מה שאני מתכוון.

דוד ביטן: לקחת אותם באופן נפרד.

דוד ביטן: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.