ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 28, 2020-07-13 11:50

טלי פלוסקוב: שלום לכולם.

טלי פלוסקוב: היום 13 ביולי 2020, השעה 11:50.

טלי פלוסקוב: אני פותחת את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות והנושא היום זה הצעה לסדר היום בנושא נשארים באבטלה, מובטלים שלא יחזרו למקום עבודתם עם חלוף משבר הקורונה.

טלי פלוסקוב: יש פה קבוצת חברי כנסת שהציגו את ההצעה הזו, חברת הכנסת חוה אתי עטייה, אלכס קושניר, עאידה תומא סלימאן, ישראל אייכלר ויעקב מרגי.

טלי פלוסקוב: ברור לכולנו שהנושא הוא מאוד מאוד חשוב ולכן אנחנו מקדימים את הדיון.

טלי פלוסקוב: אני כאן כמובן מברכת את חברי הכנסת שהצטרפו לדיון.

טלי פלוסקוב: מהיוזמים, אני רואה שאף אחד לא נמצא.

טלי פלוסקוב: אז בזום נמצא איתנו עידן רול, אז אני אתן לחבר כנסת להתייחס וכמובן אני אתן לחברי הכנסת שנמצאים כאן גם לדבר.

טלי פלוסקוב: בבקשה, חבר הכנסת עידן רול.

עידן רול: כן, תודה רבה לגברתי יושבת הראש.

עידן רול: במקור הדיון הזה היה אמור להיות על הכשרות מקצועיות, דיון שיזמתי יחד עם חברת הכנסת עטייה, הוא קצת עבר שינוי, אבל אני רוצה להתייחס כי בסופו של דבר זה אותו פתרון, הפתרון שיוביל לצמצום מספר המובטלים הוא הכשרות מקצועיות.

עידן רול: לאחרונה, ממש בימים האחרונים, התבשרנו על עיקרי התוכנית הכלכלית החדשה של הממשלה.

עידן רול: זה צעד חשוב מבחינת רשת סוציאלית, הארכת תקופת האבטלה, אבל הממשלה חייבת להשקיע בהכשרות מקצועיות כדי להחזיר מובטלים למעגל העבודה.

עידן רול: בסופו של דבר אנחנו צריכים לתמרץ אנשים לחזור למקום העבודה וזה כולל תמריצים למעסיקים להשיב עובדים והכשרות מקצועיות.

עידן רול: הממשלה התחייבה להשקיע 625 מיליון שקלים בהכשרות מקצועיות, אולם עד כה השקיעה אפס, ממש ככה, פשוט אפס שקלים הושקעו בהכשרות מקצועיות.

עידן רול: הנושא אמור להופיע בחוק ההסדרים הקרוב, הבעיה היא שהתוכנית שמופיעה בחוק ההסדרים מועתקת אחד לאחד מתוכנית מלפני מספר שנים, זאת אומרת זו תוכנית שמתייחסת לשוק העבודה טרום קורונה.

עידן רול: אין שם התייחסות, יש שם התייחסות לסקטורים מסוימים שרצו לתמרץ, אבל לא למשבר האבטלה הענק שיש כרגע.

עידן רול: חשוב להבין, שוק העבודה השתנה וימשיך להשתנות, אנחנו רואים חלק מההשלכות עכשיו, אבל נראה אחרות בהמשך.

עידן רול: אי אפשר בלי הכשרות מקצועיות מסיביות להבריא את שוק העבודה.

עידן רול: אנשים שיצאו לחל"ת או פוטרו לא בהכרח יחזרו כי הענפים השתנו, כי מקומות העבודה התבטלו ומתוך זה יש גם אפשרות לצמיחה, גם בתעשייה, גם בענפים.

עידן רול: בדיוק הבוקר צייץ שר החוץ גבי אשכנזי שמביאים 25,000 עובדים זרים לענף החקלאות.

עידן רול: איך הממשלה הזו, בזמן שיש משבר אבטלה כזה גדול, במקום לתמרץ עבודה עברית בענף החקלאות מביאה עובדים מבחוץ?

עידן רול: איך אנחנו רק מגדילים את הבעיה בישראל?

עידן רול: אני לא מצליח להבין החלטה כזו.

עידן רול: למדינה אין רקורד טוב מדי בנושא של הכשרות מקצועיות ולכן אני מציע שהדבר הזה יופרט החוצה ויתקצבו מרכזים פרטיים, מרכזים אזרחיים מה שנקרא, שיעשו את זה.

עידן רול: כמובן אי אפשר להכשיר בלי מכסות עבודה מוגדרות, זאת אומרת אם מכשירים למקצוע מסוים צריך לוודא שיש מחויבות של מעסיקים לתת עבודה בסוף אחרת אנחנו רק מחריפים את הבעיה.

עידן רול: לסיום אני אומר שלפי החוק הקיים מי שמשתתף בהכשרה מקצועית מקצצים לו 30% מדמי האבטלה.

עידן רול: זה יוצר תמריץ שלילי לא להשתתף בהכשרות מקצועיות וממשיך ומתחזק את הבעיה הקיימת.

עידן רול: לכן הגשתי הבוקר הצעת חוק לתיקון הדבר הזה ובעצם לבטל את הסעיף שמקצץ דמי אבטלה מאלה שמשתתפים בהכשרות מקצועיות.

עידן רול: אני באמת קורא לוועדה הזאת, גם ממקום הבידוד שלי בבית, שנמשיך להתעסק בזה ולוודא שההכשרות המקצועיות ייצאו לדרך, זה צריך להיות יותר מ-620 מיליון, זה צריך להיות מיליארד וזה צריך להיות בשיתוף עם מעסיקים וזה חייב להיות בחוק ההסדרים במסגרת הצרכים הנוכחיים.

עידן רול: אנחנו כבר לא מדברים על אוכלוסיות ספציפיות, אנחנו מדברים על פגיעה רוחבית גם בצעירים, גם במבוגרים, ממשלת ישראל חייבת להבין, לתת דמי אבטלה זה צעד ראשון וחשוב, אבל חייבים לתמרץ מובטלים לחזור לשוק העבודה וחייבים לייצר להם כלים כדי להצליח לחזור.

עידן רול: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לחבר הכנסת עידן רול.

טלי פלוסקוב: קודם כל בריאות, תשמור על עצמך, תחזור כמה שיותר מהר לשגרה.

טלי פלוסקוב: קשה לא להסכים עם חשיבות הנושא, מן הסתם, ואנחנו כמובן נשמע גם התייחסויות של המשרדים הרלוונטיים.

אורלי פרומן: עידן, מחכים לך.

טלי פלוסקוב: חברת הכנסת אורלי פרומן, בבקשה.

אורלי פרומן: ראשית, אין ספק שבעולם כולו אנחנו שומעים את חלק מהמענה להתמודדות עם המשבר של האבטלה הגבוהה ואלו הכשרות מקצועיות, אבל הכשרות מקצועיות אחרי איתור מקצועות נדרשים, אחרי איתור מקומות שבאמת צריכים לעשות את ההכשרות, ואין חוכמות, צריך פה תוכנית ארוכת טווח כיוון שהוועדה שעידן דיבר עליה, ועדת 2030, הוועדה הציבורית לקידום תחום התעסוקה לשנת 2030 לקחה בחשבון את המציאות טרום תקופת הקורונה והסיטואציה היום היא שונה לחלוטין.

אורלי פרומן: תמונת המצב של האנשים שיאבדו את מקום עבודתם – אני הבוקר עצרתי פה בהפגנה של מורי הדרך, מורי הדרך כבר ארבעה חודשים ללא תעסוקה, סיפרו לי שכבר עכשיו הם קיבלו ביטולים לפסח 21', כלומר שנה שלמה צפי שלא תהיה להם עבודה.

אורלי פרומן: זה עוד סקטור שמתווסף ללא מעט סקטורים אחרים, הוא חלק מעולם התיירות בכלל, ומה האנשים האלה - - -

טלי פלוסקוב: ואנשים מבוגרים ברובם.

אורלי פרומן: אנשים מבוגרים ברובם, ומה האנשים האלה יעשו?

אורלי פרומן: זה מה שהם יודעים לעשות הכי טוב.

אורלי פרומן: לכן הזרמה של כסף כרגע זה בסדר, זה כדי שהם יוכלו לחיות את היום יום ולקנות אוכל לילדיהם, אבל הם רוצים תעסוקה, הם רוצים לעבוד.

אורלי פרומן: צריך להיות פה איזה שהוא מתווה לצד התוכנית הכלכלית שהציגו השבוע, מתווה ארוך טווח לסקטורים כאלה שלמים שסגורים, שייסגרו עוד כנראה תקופה ארוכה ולתת אופק אופטימי לאנשים האלה.

אורלי פרומן: גם דמי האבטלה או המענקים יסתיימו יום אחד ואני חושבת שלנו כחברה צריך להיות יעד שכולם יחזרו לעבוד, אנחנו רוצים את כולם עובדים, אנשים עובדים, אנשים קמים בבוקר, יש בשביל מה לקום.

טלי פלוסקוב: זה חלק מהחיים.

אורלי פרומן: זה חלק מהחיים ובוודאי לא רוצים להיות נטל ולא רוצים טובות מאף אחד, רוצים לחיות ולהשתכר בכבוד.

אורלי פרומן: הנושא הזה של ההכשרה המקצועית, שכנראה הוכנס חלקו לחוק ההסדרים, רק צריך לראות שהוא לא מועתק אחד לאחד למה שעשתה הוועדה בוועדת 2030 אלא הוא עודכן לסיטואציה של הקורונה.

אורלי פרומן: הוועדה הייתה לפני תקופת הקורונה, אז חלק ממנה בוודאי רלוונטי, אבל החלק האחר ממש לא ואני מצפה לתוכנית ארוכת טווח בהקשר הזה כדי שכל האנשים יחזרו למעגל העבודה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: חברת הכנסת היבה יזבק, בבקשה.

היבה יזבק: תודה.

היבה יזבק: אכן זה נושא מאוד חשוב ומאוד רלוונטי בתקופה זו ואני רוצה להתייחס במיוחד לשכבה של הצעירים.

היבה יזבק: דיברנו המון על זה שגם החוק שעבר בעניין של דמי אבטלה לא כלל את הצעירים בין 18 ל-20 ובכלל אנחנו מדברים על התקופה של הצעירים בין 20 ל-40, שהיא הקבוצה הכי פגיעה תעסוקתית במדינה, במיוחד שחלק גדול מהם הם סטודנטים וחלק גדול מהם הם רק בתחילת בניית הקריירה ובתחילת הדרך התעסוקתית.

היבה יזבק: אנחנו רואים גם שבמיוחד בשכבה הזו הם נפגעים מעצם זה שאין להם חסכונות שהם יכולים להשתמש בהם ביום הגשום או היום השחור שבא מכל מיני נסיבות.

היבה יזבק: אני חושבת שבעניין של הצעירים במיוחד יש צורך מיידי בתוכנית וביעדים ברורים להקטנת האבטלה בקרב הצעירים, אבל אני כן חושבת שהעניין של ההכשרות הוא עניין מרכזי.

היבה יזבק: ההכשרות וההסבות המקצועיות לתחומים שהם גם רלוונטיים, שיוכלו להוציא את הצעירים ממעגלי האבטלה באופן מיידי.

היבה יזבק: מהדיון הזה אנחנו צריכים לפתוח שוב את העניין של דמי אבטלה של הצעירים במיוחד, בין 18 ל-20 שהם הנפגעים העיקריים, הצעירים בכלל.

היבה יזבק: אני חושבת שההצעות והתקנות והחוק שעבר, היו בהם הרבה פגמים ביחס לשכבה של הצעירים.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לחברת הכנסת היבה יזבק.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת יוראי להב הרצנו.

טלי פלוסקוב: בבקשה.

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: קודם כל תודה רבה על קיום הדיון ואני מברך את היוזמים, את חברי הכנסת רול ועטייה על הקיום שלו.

יוראי להב-הרצנו: אין ספק שאנחנו עומדים בפתחו של משבר חסר תקדים של אבטלת צעירים שבהיקפו מדינת ישראל עדיין לא התמודדה ואני חושב שההכשרות המקצועיות הן הכלי הרלוונטי ביותר להתמודד עם אותו משבר, אבל הן לא מותאמות ואין להן את היכולת להתמודד עם הצרכים של הצעירים.

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת הרבה מאוד ממערכת של ההכשרות המקצועיות שקיימת אינה מותאמת לאלו שלא הולכים לאקדמיה והיא לא מתמודדת עם המשבר שאנחנו מדברים פה עכשיו.

יוראי להב-הרצנו: בתור צעיר שהגיע לכנסת אחרי שלושה חודשי אבטלה אני יכול לומר בפה מלא, ואני רואה את חבריי שהם עדיין לא חזרו לשוק העבודה, זה הנתח בתוך הציבוריות הישראלית שנפגע באורח הכי קשה ממשבר הקורונה.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מדברים על גילאי 20 עד 34, למעלה מ-80% מאלו שנפלטו משוק העבודה, גרוסו מודו חצי מיליון אזרחים, עדיין לא חזרו לשוק העבודה.

יוראי להב-הרצנו: חמור מכך מדינת ישראל, מעבר לנושא של ההכשרות המקצועיות, לא מתמרצת מעסיקים להחזיר סטודנטים וצעירים לשוק העבודה, מאחר שמרביתנו עובדים בעבודות חלקיות, רבע משרה וחצי משרה, ומעסיקים לא מתומרצים להחזיר עובדים כי הם לא מקבלים שום מענק על כך.

יוראי להב-הרצנו: אז נוסף על כך שאין עזרה בדיור עבור צעירים ואין הכשרות מקצועיות שמתאימות לצעירים ובאקדמיה שורר בלגן מוחלט בכל הקשור למבחנים בקמפוסים או לא במבחנים לקמפוסים, אין הקלות בדיור למעונות סטודנטים, צריך להבין, ומדינת ישראל, ממשלת ישראל לא מבינה, וזה מתחבר גם לדיון הזה, אנחנו עומדים בפתחו של משבר חסר תקדים ביחס לאיך שצעירים חיים ורואים את העתיד שלהם במדינת ישראל והמדינה לא עושה דבר, הממשלה לא עושה דבר כדי להתייחס לזה בשום אספקט של החיים של צעירים במדינת ישראל.

יוראי להב-הרצנו: אנחנו מוכרחים להתחיל לייחס משמעות לדור הזה כי אנחנו ממש הולכים ליצירת דור אבוד של קורונה, שבמקום לצמוח ולהתפתח ולחלום בשנים הקרובות יתעסק בהישרדות כלכלית.

יוראי להב-הרצנו: מוכרחים לעשות כל מה שניתן, כולל בהכשרות המקצועיות, כדי להחזיר כמה שיותר אנשים צעירים לשגרת העבודה שלהם, למקומות העבודה, לאפשרות לחיות בדירה שהיא לא בית ההורים שלהם, הקלות באקדמיה והתאמות, כל זה ממשלת ישראל מוכרחה לשים את הנושא הזה על סדר יומה.

יוראי להב-הרצנו: כרגע היא לא עושה את זה ומאותתת לצעירים שלה, אתם מופקרים בעינינו.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני מסכימה שאנחנו צריכים לטפל גם בזה, בכל קבוצת גיל.

טלי פלוסקוב: פה אנחנו דיברנו על מבוגרים, גם לדבר על צעירים, כולם צריכים תשומת לב, כולם בלי יוצא מן הכלל.

יוראי להב-הרצנו: גברתי היושבת ראש, מה שאני אומר זה שאין ספק שכל קבוצה דורשת התייחסות, אבל בעוד שקבוצות אחרות זוכות להתייחסות באספקטים מסוימים יש התעלמות גורפת בכל האספקטים של הצעירים בישראל ועל כך אנחנו צריכים לשים זרקור.

טלי פלוסקוב: הבנתי, אנחנו נשמע גם התייחסות של המשרדים.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז.

טלי פלוסקוב: חברת הכנסת הילה וזאן ואחר כך ניר ברקת.

טלי פלוסקוב: בבקשה, גברתי.

הילה שי וזאן: תודה רבה.

הילה שי וזאן: אנחנו כבר יודעים היום, וקצת מכך נאמר כבר קודם, שמאות אלפי אנשים לא יחזרו לעשות כבר מה שהם עשו, לא רק ב-2020, אלא גם ב-2021, ובמצבי משבר שכאלה המדינה חייבת להביא פתרונות יצירתיים.

הילה שי וזאן: אני העליתי בוועדה, אני כבר לא זוכרת איזה, אם זה היה ועדת הקורונה או ועדת הכלכלה - - -

טלי פלוסקוב: מרוב הוועדות שאנחנו מתרוצצים בנושאים האלה.

הילה שי וזאן: כן, זה בעיה.

הילה שי וזאן: אבל כולנו מתעסקים באמת בדבר שהוא הכי חשוב וזה משבר הקורונה, אז אני העליתי את האפשרות למשל שקרן מעגלים, שיש לה בקופה כבר כיום 450 מיליון שקלים להסבות מקצועיות ויש לה התקשרות עם גורמי הכשרות מקצועיות בכל הארץ ואפשר וצריך שהמדינה תשנה שם את הסעיף הבירוקרטי שצריך לשם כך ותאפשר הכשרות מקצועיות.

טלי פלוסקוב: קרן מעגלים איתנו במקרה?

הילה שי וזאן: חבל אם לא, כי שם יש כבר כסף.

הילה שי וזאן: הקופה שלהם מלאה ואני פשוט לא מבינה למה אנחנו לא משתמשים.

הילה שי וזאן: אני למשל קיבלתי פנייה מנהגי אוטובוסים, נהגי הסעות של טיולים, שאומרים: תנו לנו, אנחנו רוצים לעשות את הקורס של נהגי אוטובוסים בתחבורה ציבורית, רק שהקורס הזה עולה 12,000 שקלים לקורס.

הילה שי וזאן: הקבוצה שהתאגדה היא 500 נהגי אוטובוסים של תיירות והם מבקשים עזרה במימון הקורס.

הילה שי וזאן: אנחנו כבר מוצאים את האזרחים שכן אומרים שהם רוצים, הם מוכנים לעשות את השינוי - - -

טלי פלוסקוב: ויש לנו מחסור בנהגי אוטובוסים, כל הזמן אנחנו שומעים את זה.

הילה שי וזאן: ויש מחסור.

הילה שי וזאן: ואנחנו יודעים כמה קשה לבן אדם לעשות שינוי באמצע החיים וכבר כשזה קורה אז לצערי אנחנו לא נותנים את המענה המהיר ואני חושבת שזה התפקיד ויכול להיות באמת שזו הבשורה שתצא מפה, מהוועדה הזאת.

הילה שי וזאן: אני גם אומר שיש דברים שלא ברורים בכל הקשור להכשרות מקצועיות.

הילה שי וזאן: כיום מי שנכנס להכשרה מקצועית נענש בזה שמופחתים לו 30% מדמי האבטלה.

הילה שי וזאן: גברתי היושבת ראש, אומרים שאנחנו הנשים, יש לנו - - -

טלי פלוסקוב: אני פשוט מאוד רוצה שמישהו יקשיב לכם וייתן לנו תשובות לכן אני בודקת מי מקשיב לנו, כי יש פה הצעות מאוד רציניות.

הילה שי וזאן: כן, חשוב.

הילה שי וזאן: אז אני אחזור על המשפט האחרון.

הילה שי וזאן: כיום מי שעושה הכשרות מקצועיות מענישים אותו בכך שמפחיתים לו 30% מדמי האבטלה.

הילה שי וזאן: גם התקנה הזו צריכה להשתנות, אנחנו רוצים שלאנשים יהיה את התמריץ לעשות את ההכשרות המקצועיות ואת ההסבות המקצועיות ועל כן אנחנו צריכים לטפל בזה כדי לגרום לאנשים שירצו לעשות זאת ולא שירגישו שמפחיתים להם ממעט דמי האבטלה שהם מקבלים.

טלי פלוסקוב: צריך להגיש דחוף הצעת חוק בנושא הזה.

טלי פלוסקוב: זו הצעה מאוד ראויה.

הילה שי וזאן: אני בהחלט מתכוונת גם להגיש הצעת חוק בעניין הזה.

הילה שי וזאן: הדבר האחרון, היום קורס מקצועי ממוצע לוקח כשלושה וחצי חודשים.

הילה שי וזאן: חברים, אנחנו בזמן חירום, אין לנו זמן להכשרות שלוקחות שלושה וחצי חודשים, לפחות צריך לעשות הבחנה בין באמת מקצועות, לבורנטים, שנגיד חסר במדינה, ואני יודעת, טיפלתי בזה אישית, אז אני מבינה שלוקח יותר זמן, ועדיין יש מקצועות, כמו למשל מה שדיברנו לפני רגע, על נהגי אוטובוסים שצריכים לעשות הסבה מתיירות לתחבורה ציבורית.

הילה שי וזאן: באמת, המדינה צריכה לגלות את היצירתיות ולאפשר את זה גם בזמן קצר יותר, גם בלי ניכוי ימי אבטלה וגם במימון כלשהו של הקורסים.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לך, חברת הכנסת וזאן.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת ניר ברקת ואחריו חבר הכנסת סופר.

ניר ברקת: אין ספק שהנושא של ההכשרה הוא בנתיב הקריטי של החזרת למעלה מ-100,000 עובדים או מובטלים למעגל התעסוקה.

ניר ברקת: המפתח זה לשנות את תפיסת העולם, ההכשרה צריכה להיות באחריות המעסיקים.

ניר ברקת: לא באחריות המדינה, באחריות המעסיקים.

ניר ברקת: ערב הקורונה היו סדר גודל של 150,000 מקומות עבודה שלא אוישו.

טלי פלוסקוב: 150?

ניר ברקת: כן, סדר גודל של 150,000.

ניר ברקת: ב-3.5% אבטלה, בתחום, הזכירו פה את הנהגים, בתחום החקלאות, בבנייה, אנחנו מדברים על היקפים אדירים, אגב לא בשכר מינימום, חלק מהמשרות האלה הן בשכר ראוי וטוב.

ניר ברקת: אני מאמין שמתוך 850,000 המובטלים שיש לנו היום אפשר להניע בזמן יחסית קצר למעלה מ-100,000 למקומות עבודה, אבל המפתח זה אפס מנגנונים של המדינה, הכול באחריות המגזר העסקי.

ניר ברקת: תוכנית מסודרת אני אגיש עוד השבוע כנראה, לרציונל, איך הוא עובד, אבל הרעיון המרכזי אומר שביטוח לאומי יממן שכר לעובדים מהיום הראשון, צריך לממן להם את ההכשרה, אבל מהיום הראשון הם עוברים למקום עבודה שמוכן לקלוט אותם והם בעצם עוברים לאחריות המגזר העסקי.

ניר ברקת: המגזר העסקי, אנשי עסקים יודעים יותר טוב מכל אחד אחר, גם ברמה עסקית וגם ברמה ענפית, מה הצרכים שלהם והם יודעים להבטיח, אם אתם נותנים לנו עובד מוכשר אנחנו מוכנים לקלוט אותו.

ניר ברקת: תפיסת העולם הזאת תביא לנו 100,000, לא פחות, במהלך של שנה וחצי-שנתיים.

ניר ברקת: הדבר הזה היום בתנור ולהערכתי לקראת סוף השבוע, בשבוע הבא, נוכל להציג מתווה שהוא מחייב שינוי תפיסתי לעת הזאת.

ניר ברקת: כאן נצטרך אולי את הוועדות בכנסת בשביל להבהיר לחברים שאנחנו עושים פה שינוי תפיסה.

ניר ברקת: שוחחתי עם אנשי ביטוח לאומי, עם מר שפיגלר, חד משמעית ביטוח לאומי יודע להרים את הדבר הזה.

ניר ברקת: גם נושא ההכשרה, שווה למדינה להשקיע, לקחת את העובדים, להעביר אותם לאחריות המעסיק, לסייע בכל התהליך הזה ולדעת שמי שהתקבל אוטומטית 100% מהם, או 90% מהם, יש להם מקום עבודה אחרי.

טלי פלוסקוב: תודה רבה, חבר הכנסת ניר ברקת, כרגיל ההצעות שלך מאוד ראויות.

איימן עודה: חבל שהוא לא שר האוצר, דרך אגב, לא יודע מה קרה.

טלי פלוסקוב: הוא יודע לעבוד ביחד.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת אופיר סופר, בבקשה.

אופיר סופר: טוב, קודם כל אני רוצה לברך על הדיון, אני חושב שהדיון הזה הוא חשוב מאוד, הוא רק מלמד עד כמה תוכנית ממשלתית אמיתית צריכה להכיל מרכיבים רבים ולא רק מרכיבי תמיכה וסיוע, אלא איך מוציאים את המשק מהמצב הכלכלי ומהמשבר הזה.

אופיר סופר: אני חושב שבהקשר של ההכשרות אין ספק שלאור הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה אז באמת צריכים לעשות הערכת מצב מחודשת.

אופיר סופר: כשאנחנו מדברים על הכשרות אז יש מקומות שאנחנו מדברים באמת על הכשרות, אבל לפעמים אנחנו צריכים ללכת ולאסוף את ביצי הזהב מלמטה ופשוט לשים אותן במקום.

אופיר סופר: אני יכול לתת דוגמה של סוגיית אחיות שחסר היום כנראה, שיש להם הרבה מה לעשות בהיבט הבריאותי, אבל אחיות שהן עולות חדשות מצרפת, הן עדיין לא יכולות להיכנס לפעילות בבתי חולים בארץ בגלל בירוקרטיות כאלה ואחרות, ובירוקרטיה זו מילה טובה, יכול להיות שאפילו מדובר על אינטרסים אחרים, אבל אין ספק שהן יכולות לתרום היום בסיטואציה, גם להקל על האחיות וגם להיטיב עם המשק.

אופיר סופר: אפשר לחשוב על עוד דוגמאות כאלה ואחרות, אבל ברור שצריך פה איזה שהוא רה-סטרט וחשיבה מחדש להתאים את כל הקונספט.

אופיר סופר: אני חושב שלנו, כוועדת עבודה ורווחה, יש חובה לעסוק בנושא הזה מעת לעת כדי שהפעילות שלנו בעניין תהיה אפקטיבית ולא פעם אחת ולהזניח את זה.

אופיר סופר: תודה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת ג'אבר עסאקלה.

ג'אבר עסאקלה: שלום לכולם.

ג'אבר עסאקלה: שלום כבוד היושבת ראש.

ג'אבר עסאקלה: אני רוצה להאיר על הנושא הזה מזווית אולי חדשה, אני מקווה שאני לא מתפרץ לדלת פתוחה.

ג'אבר עסאקלה: יש לנו בערך 30% מהסטודנטים שלא יוכלו כנראה לחזור ללימודים בגלל המצוקה הכלכלית.

ג'אבר עסאקלה: אני מדבר על אלפי סטודנטים ערבים כמובן, אני מדבר על מאות סטודנטים שלומדים בחו"ל וחזרו ולא תהיה להם אפשרות לחזור בגלל המצב הכלכלי, אני מדבר על אלפי סטודנטים בכלל בישראל ומישהו צריך לקחת את העניין הזה לידיים ולדאוג שתהיה להם גם הכשרה, מקצוע ופרנסה.

ג'אבר עסאקלה: לא ברור מתי אנחנו יוצאים מהמצב הזה ולכן צריכה להיות תוכנית במשרד העבודה והרווחה ובשיתוף משרד החינוך וראשי האוניברסיטאות ולדאוג או להחזיר אותם ללימודים, או להבטיח להם שתהיה הכשרה מקצועית ופרנסה בעתיד.

ג'אבר עסאקלה: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

טלי פלוסקוב: חבר הכנסת איימן עודה, אתה רוצה להתייחס?

איימן עודה: אני מסכים עם ג'אבר ורוצה לשמוע עוד אנשים.

טלי פלוסקוב: אוקיי, אז מצד חברי הכנסת שמענו דעות שונות, אנחנו - - -

יוראי להב-הרצנו: גברתי, הדעות לא היו שונות, הן היו מאוד אחידות ומונוליטיות.

טלי פלוסקוב: שונות מבחינת, לא מבחינת התוכן, אלא חברי הכנסת.

יוראי להב-הרצנו: דווקא בהקשר הזה - - -

טלי פלוסקוב: נכון, יש פה אחדות חד משמעית.

טלי פלוסקוב: לפי דעתי אין פה ויכוח שהנושא הזה הוא מאוד חשוב ושבאמת ברגע שאנחנו פותרים את הבעיה של היום אנחנו צריכים להסתכל קדימה.

טלי פלוסקוב: אנחנו צריכים לחשוב מה יהיה במדינה שלנו בעוד שנה, שנה וחצי.

טלי פלוסקוב: אני שמרתי את הדברים לסיכום, אבל אנחנו בכל מקרה נשמע עוד דברים וכמובן אני אגיד את דבריי גם כן.

יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז.

טלי פלוסקוב: אני הבנתי שיש לנו בעיה טכנית בזום ואני שומעת שאוטוטו אנחנו כן נוכל לשמוע את החברים בזום, בואו נשמע את מי שנמצא איתנו היום.

טלי פלוסקוב: נמצא איתנו היום רפרנט תעסוקה באגף התקציבים, אביעד שוורץ.

טלי פלוסקוב: בוא תספר לנו, חשוב לי מאוד להבין, עד כמה מה ששמעת מהצד הזה של השולחן היפה שלנו תואם לעמדותיכם ואיך אתם נערכים לדברים האלה.

אביעד שוורץ: בסדר גמור.

אביעד שוורץ: אני אתחיל מזה שהכשרות מקצועיות הן כלי חשוב לעידוד תעסוקה של מובטלים, אבל בשביל זה חשוב גם שההכשרות המקצועיות יהיו טובות ויהיו טובות באמת בכמה מובנים, האחד, שהן יכשירו טוב את האנשים בעבודה, שהם יהיו במקצועות שהם רלוונטיים, כמו שאנשים פה ציינו, שזה יהיה משהו שיעזור להם למצוא עבודה ו - - -

טלי פלוסקוב: גם להם וגם למדינה.

טלי פלוסקוב: שים לב, אנחנו פה מדברים על שני הדברים בו זמנית.

אביעד שוורץ: כן.

אביעד שוורץ: באמת שהם יוכלו אחרי זה למצוא עבודה, לכן צריך את השיתוף של המעסיקים בהכשרות, שיעזור לדבר הזה לקרות.

אביעד שוורץ: חלק מזה באמת בא לידי ביטוי בתוכנית הכלכלית שהוצעה בהחלטת הממשלה שהופצה על רפורמה במערך ההכשרה המקצועית, שבאמת נדרש שם לשינויים.

אביעד שוורץ: אמנם זה מבוסס על המלצות של דוח 2030 שנכתב לפני זמן מה, אבל בסופו של דבר הבסיס, המערך עצמו צריך את התיקון הזה, זה לא משנה אחרי זה אם הוא יעשה את ההכשרה א' או ב' - - -

טלי פלוסקוב: השינוי בעיניי זה רק בכמות.

אביעד שוורץ: לא, זה הרבה מעבר לכמות.

אביעד שוורץ: אפשר לראות את זה.

אביעד שוורץ: גם כיום יש סדר גודל בשנה של 50,000 איש שעוברים הכשרות מקצועיות, אני מדבר על טרום הקורונה.

אביעד שוורץ: זאת אומרת זו כמות לא מבוטלת של אנשים, אז מעבר לזה אנחנו רוצים לוודא שבאמת אותם אנשים שכבר עוברים הכשרות יקבלו הכשרה טובה ולא סתם, או במקרה הטוב, אם הם משלמים על זה אז הם יבזבזו כסף ולא ימצאו עבודה, או אם המדינה משלמת אז זה גם שהמדינה תשקיע כסף במקום שייתן ערך גם לבן אדם עצמו וגם אחרי זה, כמו שאמרת, למדינה בסופו של דבר.

אביעד שוורץ: לכן חשוב לעשות את השינוי הזה, אבל בד בבד עם השינוי אנחנו רוצים לקדם גם את הדברים עכשיו, וכמו שאמרת, במיוחד בתקופה הזאת כן להגדיל את מערך ההכשרות המקצועיות וזה תהליך שאנחנו נמצאים כבר בלא מעט דיונים יחד עם זרוע העבודה שאחראית על מערך ההכשרות המקצועיות, איך להקצות את הכסף.

אביעד שוורץ: אנחנו בשלב זה כבר עובדים על להקצות כסף נוסף מעבר למה שקיים בבסיס התקציב, בעיקר כרגע בשלב הראשון שעוברי ההכשרה המקצועית, שאותם אנשים יוכלו לבחור להכשרות שהם ירצו ללכת אליהם וזה משהו שמן הסתם רק יילך ויגדל בזמן הקרוב.

אביעד שוורץ: חשוב להגיד שעכשיו אנחנו בשלב שהוא מעין שלב ביניים, זאת אומרת יש לנו מצד אחד כמות גדולה של מובטלים, אבל חלקם עדיין צפוי לחזור למקומות העבודה הקודמים שלהם, אז אנחנו מעריכים שחלק גדול מהם עוד יחזור למקום העבודה הקודם, או שהוא עשה את זה ועדיין הנתונים, בגלל שזה דיווחים עצמיים, לוקח יותר זמן עד שרואים את זה בנתונים בשירות התעסוקה וביטוח לאומי.

אביעד שוורץ: אותם, פחות יש צורך בהכשרה, אלא באמת לאותם אנשים שנשארים מחוץ לשוק העבודה, להם חשוב לעשות את אותן הכשרות.

אביעד שוורץ: צריך עכשיו לעשות את הניתוח מי הם אותם מובטלים ולתת להם בעדיפות עכשיו את ההכשרות.

אביעד שוורץ: ואני אוסיף עוד הערה לגבי משהו שעלה פה כמה פעמים, הקיצוץ בדמי האבטלה למי שנמצא בהכשרות מקצועיות.

אביעד שוורץ: זה לא באופן גורף.

אביעד שוורץ: יש רשימה בחוק, תקנות של שר העבודה שקובע איזה מקצועות ואיזה תחומים של הכשרה, מי שלומד אותם לא יקבל - - -

יוראי להב-הרצנו: למה ההבחנה הזאת רלוונטית?

אביעד שוורץ: ההבחנה הזאת רלוונטית כי, כמו שאמרנו, יש הכשרות שלא בטוח נותנות ערך ואנחנו ראינו את זה, זה לא סתם, זו המלצה - - -

יוראי להב-הרצנו: תן דוגמה.

אביעד שוורץ: למשל האם אני צריך כמדינה לממן הכשרת ברמנים.

יוראי להב-הרצנו: כן.

יוראי להב-הרצנו: אם זה נותן תעסוקה.

טלי פלוסקוב: רגע, בואו נשמע עד הסוף.

אביעד שוורץ: הכשרה של בניית ציפורניים, שבסקרים שמשרד העבודה עשה לבוגרים, בעיקר בוגרות במקרה הזה, הערך של קורס בניית ציפורניים הוא לא גבוה.

הילה שי וזאן: אני רוצה להבין.

הילה שי וזאן: כרגע במצב הנתון אותו בן אדם לא עובד, עולה למדינה איקס שקלים, רוצה לעשות משהו שאולי יתרום יותר, אולי יתרום פחות, אבל לחלוטין יכניס לו פרנסה והמדינה אומרת שאם אתה רוצה לצאת אז בוא נוריד לך 30% מדמי האבטלה?

אביעד שוורץ: אני אומר, להכשרות הטובות לא יהיה לו - - -

יוראי להב-הרצנו: מה זה הכשרה טובה?

אביעד שוורץ: יש רשימה, אפשר לראות באתר הביטוח הלאומי וזה תקנות של שר העבודה.

אורלי פרומן: מה, על פי מיפוי של צורך מהשטח?

אביעד שוורץ: גם בדיונים - - -

טלי פלוסקוב: זה מה שאת באמת יכולה לשנות.

טלי פלוסקוב: הבנו את הגישה שהיא גישה, עוד פעם, היא לחלוטין הגיונית.

הילה שי וזאן: לא, זה לא קשור לגישה, זה המצב הקיים, אבל הצעת החוק תשנה - - -

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: זה למצב הרגיל אולי היה נכון, עכשיו אנחנו נמצאים במצב אחר.

יוראי להב-הרצנו: התפיסה היא מוטעית כי אם הכשרה היא לא רלוונטית ולא מוסיפה ערך, שהמדינה לא תממן אותה.

יוראי להב-הרצנו: אם היא כבר עושה הכשרה, במיוחד במצב הכאוטי שאנחנו נמצאים בו היום, ודאי ש - - -

אביעד שוורץ: לא, זה בדיוק ה - - -

טלי פלוסקוב: לא נראה לי שעמדתו של אגף התקציבים כרגע, במצב כזה, שונה משלנו כחברי כנסת.

אביעד שוורץ: לא, רגע, קודם כל אנחנו מסכימים וגם בשיחות שלנו עם זרוע העבודה ברור שצריך לעדכן את הרשימה הזאת, הרשימה הזאת לא מעודכנת ויש צורך לעדכן אותה ואנחנו רוצים שזה יקרה, פה אין מחלוקת.

אביעד שוורץ: באמת העניין הוא שיש כן חשיבות שבסוף המטרה היא לגרום לאותם מובטלים ללכת להכשרות שייתנו להם ערך אחרי זה ולא סתם עכשיו שלושה חודשים יעשו הכשרה ואז יגלו שהם לא מוצאים עבודה.

אביעד שוורץ: אז עכשיו גם שילמתם על דמי אבטלה שלושה חודשים, עשו הכשרה שלא עזרה להם והם חוזרים להיות מובטלים.

אביעד שוורץ: המטרה היא באמת להפנות אותם להכשרות הטובות ופה אין מחלוקת, שם לא צריך להוריד להם את דמי האבטלה.

טלי פלוסקוב: אני חייבת להגיד שאין הרבה נושאים שיש הסכמה כזו, כמו שאנחנו שומעים עכשיו.

טלי פלוסקוב: אתם כבר עכשיו עובדים על התוכנית?

אביעד שוורץ: כן, אנחנו כבר עכשיו עובדים ו - - -

טלי פלוסקוב: מה הלו"ז?

טלי פלוסקוב: מתי זה יהיה?

אביעד שוורץ: שוברים להכשרות מקצועיות, סכום משמעותי כבר יוקצה אפילו במהלך השבוע הקרוב.

אורלי פרומן: מה זה משמעותי?

אורלי פרומן: סדר גודל?

אביעד שוורץ: 50 מיליון ₪ להכשרות מקצועיות, להערכתי זה סדר גודל של 7,000-6,000 אנשים, משהו כזה, שיוכלו לקבל שוברים להכשרה מקצועית.

טלי פלוסקוב: במצב של היום זה לא מספיק.

אביעד שוורץ: רגע, זה שלב ראשון.

אביעד שוורץ: זה השבוע.

אביעד שוורץ: זה במהלך השבוע - - -

הילה שי וזאן: השאלה כמה השובר הזה מתוך ההכשרה המקצועית כדי להבין אם אנשים בכלל יוכלו להרשות את זה לעצמם.

הילה שי וזאן: למשל נהגי האוטובוסים, המוניות, שכרגע ציינתי, שרוצים לעשות את ההסבה, אם הקורס עולה 12,000 ואתה אומר לי 2,000 אז - - -

אביעד שוורץ: לגבי זה אני רשמתי - - -

טלי פלוסקוב: חברי הכנסת, יש לי בקשה אליכם, למרות שחברי כנסת יכולים להתפרץ, אבל בואו ננהל דיון בצורה מכובדת.

יוראי להב-הרצנו: שאלות.

טלי פלוסקוב: לא, מי שירצה להתייחס, בבקשה תרימו יד, אני אתן לכם זכות דיבור, אבל לא להתפרץ באמצע.

אביעד שוורץ: אני רק אומר, ספציפית לגבי תעסוקה, רשמתי לי את הנקודה, אני אבדוק גם מול צוות תעסוקה אצלנו, הם מכירים את הנושא הזה, גם בגלל החשיבות של תחבורה ציבורית והרצון שלנו לעודד את זה אני אעשה בדיקה לגבי - - -

טלי פלוסקוב: אני עוצרת אותך.

טלי פלוסקוב: עידן רול, אתה איתנו בזום?

טלי פלוסקוב: הוא אמר על ביצוע של אפס הכשרות מקצועיות, מאיפה הנתון הזה?

טלי פלוסקוב: כמה הוא שונה ממה שמייצגים לנו עכשיו?

טלי פלוסקוב: אתה שמעת את מה שאמר חבר הכנסת רול?

אביעד שוורץ: לגבי הכסף, במיוחד של הקורונה, בתקופה של הסגר זה עניין שגם מרכזי ההכשרה עצמם היו סגורים עקב המגבלות ועכשיו מתחילים להקצות.

אביעד שוורץ: יש גם כסף בבסיס התקציב של זרוע העבודה, שחלקו כבר יצא, הכסף התוספתי, היינו איתם עכשיו בדיונים על להבין איך להקצות את הכסף כדי לזרז את העניינים לפני שנסיים את הכול, לכן אמרנו שבואו נתחיל להעביר דברים מוסכמים, לכן מה שאמרתי עכשיו לגבי ה-50 מיליוני שקלים שיעברו בזמן הקרוב כבר ל - - -

ג'אבר עסאקלה: יש לי שאלה פשוטה אליך.

טלי פלוסקוב: זה שלב ראשון ומה אחר כך?

אביעד שוורץ: אחר כך ימשיך עוד וזה - - -

יוראי להב-הרצנו: מה?

יוראי להב-הרצנו: מה יקרה?

אביעד שוורץ: כרגע אנחנו מדברים על הכשרות למיניהן, כל המערך, נקרא לזה ההכשרה והטיפול במובטלים והשמה, אנחנו כרגע מכוונים לסדר גודל של כחצי מיליארד.

ג'אבר עסאקלה: האם התוכניות שלכם כוללות הסבה מקצועית לאקדמאים מובטלים?

אביעד שוורץ: מהנתונים שאני מכיר רוב המובטלים, רוב מאוד גדול של המובטלים, הם לא אקדמאים.

ג'אבר עסאקלה: ברור, אבל יש כמה אלפים טובים.

טלי פלוסקוב: אביעד, יש לי שאלה אליך.

טלי פלוסקוב: עד כמה התוכניות שלך מתואמות עם שירות התעסוקה?

טלי פלוסקוב: האם יש להם חלק בהכנה?

טלי פלוסקוב: הרי הם יותר קרובים לשטח, לאנשים.

אביעד שוורץ: הם מכירים בהחלט את האנשים ולכן שוברי ההכשרה המקצועית, לפחות מחצית מהם, יוקצו לשירות התעסוקה לטובת אנשים שהם מכירים והם יפנו את האנשים להכשרות.

אביעד שוורץ: בעצם השובר ניתן לפרט ויש גופים שיכולים לתת את השובר, הגופים זה או שירות התעסוקה או למשל מרכזי הכוון של זרוע העבודה והם יפנו.

אביעד שוורץ: אז מן הסתם השוברים זה גם שירות התעסוקה.

טלי פלוסקוב: בואו נשמע גם אותם.

ג'אבר עסאקלה: תן לי את התשובה לגבי אקדמאים מובטלים.

יוראי להב-הרצנו: אפשר לשאול שאלה אינפורמטיבית?

טלי פלוסקוב: חברים, לא כולם בבת אחת.

ג'אבר עסאקלה: שנייה, הוא היה באמצע התשובה בעניין האקדמאים.

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לשאלה אינפורמטיבית קצרה.

טלי פלוסקוב: אנחנו נחזור אליו, הוא לא עוזב אותנו.

טלי פלוסקוב: אני פשוט רוצה לראות את התיאום.

טלי פלוסקוב: אבל, ג'אבר, אם התשובה הייתה באמצע אז אני מתנצלת, בבקשה, אתה יכול להשלים אותה.

אביעד שוורץ: אז כמו שאמרתי, רוב המובטלים הם לא אקדמאים ומעבר לזה האנשים האקדמאים, ללא ספק יש גם אקדמאים שזקוקים להסבה, בסופו של דבר הם קיבלו כבר, נקרא לזה קיבלו מהמדינה, הם עשו איזה שהוא תהליך הכשרה, בשלב הראשון כן יש לנו עדיפות לתת את הכסף הממשלתי לאנשים שעדיין לא קיבלו הכשרה מהמדינה וכנראה לא הצליחו לעשות תואר אקדמי חלקם, או לא עומדים בתנאי הסף בשביל תואר אקדמי ולתת להם.

אביעד שוורץ: גם יש דברים שיגיעו לאקדמאים, זה קורה, בהכשרות מקצועיות תמיד יש גם חלק שהם אקדמאים שעושים הכשרה, אבל העדיפות היא לאנשים שלא עברו הכשרה אקדמית, שהם לא בעלי תואר.

ג'אבר עסאקלה: אז אם הם היו בבעיה גם לפני הקורונה, עכשיו בקורונה זה - - -

טלי פלוסקוב: ברור.

יוראי להב-הרצנו: טלי, אני רוצה להבין מה ההיקף, מה היעד, כמה שוברים.

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את הסכום, אבל כמה שוברים אתם מתכננים להנפיק להכשרה מקצועית?

יוראי להב-הרצנו: 7,000 עכשיו?

אביעד שוורץ: כן.

יוראי להב-הרצנו: היעד בסופו של תהליך?

אביעד שוורץ: אז אני אומר, מעבר לשוברים יש כל מיני סוגי הכשרות שניתנות, חלק מזה זה שובר לפרט, יש סוגי הכשרות שונות במימון המדינה, חלקם זה פשוט לפתוח קורסים, למשל תוכנית סטארטר, שהיא ממש בשיתוף מעסיקים, יש גם OGT שזה אומר ממש לתת כסף למעסיק שיכשיר אצלו את העובדים וגם שם רוצים להשקיע לא מעט כסף.

אביעד שוורץ: זאת אומרת יש מגוון של הכשרות שבכולן אנחנו מדברים על סדר גודל של 50,000 אנשים שיעברו את ההכשרות.

טלי פלוסקוב: אוקיי.

טלי פלוסקוב: אז בואו נשמע את הנציג של שירות התעסוקה, נמצא איתנו ראובן אדרעי.

טלי פלוסקוב: בבקשה, ראובן.

ראובן אדרעי: גברתי היושבת ראש, אני אקדים ואומר שטרום הקורונה היינו במצב כל כך טוב שהתעסקנו יותר בעומק אבטלה, קרי מדובר באנשים שהם עם חסמים מאוד גדולים ותוכנית מעגלי תעסוקה הייתה תוכנית שליוותה אותם לאורך כל הדרך.

ראובן אדרעי: אנחנו היום נמצאים במצב שניצלנו את ההזדמנות, לכאורה, ולא שקטנו על השמרים ובתקופה הזאת החל מאפריל התחלנו לבצע סוג של סקרים וטלפונים אישיים לאזרחים שנמצאים באבטלה ונמצאים אצלנו כדי להבין מה הצרכים ולהבין איפה אנשים נמצאים ואיך לאתר צרכים כלשהם כדי לבנות הכשרות.

טלי פלוסקוב: יפה.

ראובן אדרעי: דיברו פה על אקדמאים, אני אתייחס בקצרה.

ראובן אדרעי: לגבי אקדמאים, גם טרום אבטלה, גם טרום הקורונה הייתה בעיה קשה עם הכנסה של אקדמאים לשוק העבודה, כך שמה שאנחנו ייצרנו כבר בתחילת הקורונה זה הסבה לאקדמאים בהוראה, יש לנו כבר בפתח הכשרה, ביחד עם משרד הבריאות והאוניברסיטה העברית, הסבה לרוקחות ואנחנו פועלים עם לבורנטים.

טלי פלוסקוב: אלה תוכניות לא חדשות, נכון?

טלי פלוסקוב: אלה תוכניות שהיו?

ראובן אדרעי: עכשיו, עכשיו, ממש בחודשים האלה.

ראובן אדרעי: אבל אני רוצה להתייחס, חשוב שתבינו, זה לא רק הכשרות שהן פר מקצוע, מדובר פה על כמה כלים שצריך לתת לדורשי עבודה והם כלים בארבעה פרמטרים כשהפרמטר הראשון זה ההשכלה הפורמלית.

ראובן אדרעי: יש כאלה שחסר להם בשביל להתקבל להיות עובד רתך, אז צריך 11 שנות לימוד ויש לו עשר, זאת אומרת יש פה הכשרות פורמליות שצריך לבצע עוד לפני ההכשרות הרגילות, צריך פה הקדמה.

ראובן אדרעי: השלב השני הוא כישורים בסיסיים.

ראובן אדרעי: הקורונה חשפה בפנינו דברים שאנחנו נצטרך להכשיר בכלים, אנחנו כבר עושים עכשיו הכשרות וירטואליות והכשרות בזום והכשרות ב-PPC שכבר קורים.

ראובן אדרעי: אני יכול לסבר את אוזניכם שמה שמדובר פה, כשהעלינו למשל לאתר דברים בסיסיים באופיס, נרשמו אלפים.

ראובן אדרעי: זאת אומרת אנחנו לא מדברים פה על איזה קומץ קטן שרוצה, נרשמו אלפים שניצלו את ההזדמנות וכבר מבצעים בפועל כרגע הכשרות.

ראובן אדרעי: זה בהכשרות הבסיסיות.

ראובן אדרעי: מסוגלויות תעסוקתיות, מדובר בהרבה אנשים עם חסמים שצריך פה ליווי אישי, זה לא רק תן לו ללכת ללמוד ובזה נגמר העניין, צריך פה ליווי אישי, צריך אימון אישי, צריך לעשות פה דברים כדי לבנות מכלול.

ראובן אדרעי: ואני חושב שהשלב האחרון זה ההכשרות המקצועיות הפורמליות, זאת אומרת עוד לפני אנחנו מדברים פה על הרבה דברים שצריך לעשות.

ראובן אדרעי: אני כן מסכים עם חבר הכנסת רול שהמתווה הקודם הוא קצת ישן, הוא מיושן, צריך להיערך למה שקורה כרגע.

ראובן אדרעי: אנחנו נערכנו, יש בידינו נתונים שיכולים לשתף ביחד עם גורמים, אנחנו ביחד עם האוצר עושים את זה בשוטף ואנחנו מקווים שנוכל להשפיע.

אורלי פרומן: זאת אומרת בחוק ההסדרים התוכנית תעודכן, לא ייכנס ה-2030 הקודם.

ראובן אדרעי: ממה שקראתי בחוק ההסדרים אני לא רואה שם שינוי מוחלט לגבי זה, אני יכול להגיד - - -

אורלי פרומן: אז זה בדיוק הסיפור, כי זה הזמן.

ראובן אדרעי: אני יכול להגיד באופן ודאי, אנחנו היום יודעים לאפיין לאיזה צרכים אפשר לשלוח אנשים לעבודה.

ראובן אדרעי: אנחנו פרוסים בכל הארץ, יכולים להרים טלפונים אישיים לכמויות גדולות ולעשות סקרים כמו שביצענו גם סקרים בפועל.

ראובן אדרעי: יש בידינו נתונים, זאת אומרת אנחנו גם התעסקנו לפני כן, זה לא חדש.

ראובן אדרעי: צריך להבין גם, הזכירו פה אקדמיה, אנשים שלמדו תארים וכו', יש אינפלציה באקדמיה, אנשים עושים הרבה תארים, בפועל בתכלס אין קורלציה בין כמות התארים לעבודות ולכן צריך לבצע הכשרות מסוימות שייתנו אפ גרייד לכאלה.

אורלי פרומן: אבל, טלי, זאת בדיוק נקודה, שאם הוא אומר שבחוק ההסדרים יש את התוכנית הקודמת של הוועדה, מה שנקרא 2030, והיא לא מעודכנת למשבר הקורונה, אנחנו מדברים על תקציב לשלושה חודשים או ארבעה, זו בעיה, חייבת להיות תוכנית מעודכנת.

טלי פלוסקוב: בגלל זה אני חייבת להגיד לכם שאני מאוד רוצה לראות את התוכנית של ניר ברקת, כי היא בעצם משנה את המצב שהיה ומתאימה למצב הקיים.

טלי פלוסקוב: בזום נמצאת איתנו ד"ר טל לוטן, ראש אגף חינוך והכשרה.

טלי פלוסקוב: יש אפשרות להעלות את גב' לוטן, בבקשה?

טל לוטן: צהריים טובים.

טל לוטן: אני מודה לכם על הדיון.

טל לוטן: אני חושבת שמשבר הקורונה הוא גם הזדמנות, הוא הזדמנות ליצור מערך של הכשרות מקצועיות, אבל רלוונטיות, בתנאי שהן רלוונטיות לשוק התעסוקה.

טל לוטן: זה יאפשר גם לצאת מהמשבר ולשלב אלפי בלתי מועסקים במשק ובתעשייה בפרט וגם ייתן לנו הזדמנות לתת מענה למחסור בהון אנושי, גם בטווח הקצר, אבל אולי יותר חשוב, להיערך בראייה עתידית לטיפוח הון אנושי בתעשייה בטווח הארוך.

טל לוטן: מה שאנחנו חושבים, אנחנו מדברים על מערך של מגוון של מקצועות שכרגע אנחנו יודעים שחסרים בתעשייה.

טל לוטן: עשינו סקר בקרב 1,800 חברות ו-260 חברות הצביעו כרגע על מחסור של אלפי עובדים בתחום של אחזקה וחשמל ומחסן ממוחשב ומפעילי מערכות CNC, אבטחת איכות ותוכנה ואנחנו מדברים גם על הכשרה בתחום של רובוטיקה ומעבר לייצור מתקדם.

טל לוטן: אנחנו מדברים על מגוון הכשרות גם לחסרי השכלה והכשרה וגם הסבה של עובדים, אם זה הנדסאים ומהנדסים למקצועות שחסרים בתעשייה, אבל הכול בתנאי שזה חייב להיעשות, וזו ההזדמנות לעשות ביחד עם המעסיקים במודלים שכבר דובר עליהם, אם זה מודל של OGT במקום העבודה, אם זה מודל של הכשרות מקצועיות במרכזי הכשרה שמותאמים לתכנים של המעסיקים וייעשו יחד עם המעסיקים, ואם זה מודל משולב של התמחות והתנסות אצל המעסיקים זה אומר לימד במרכז הכשרה והתנסות מעשית אצל המעסיקים.

טל לוטן: אנחנו עכשיו בתהליכים מאוד מתקדמים עם משרד העבודה לעשות תוכנית משותפת של התאחדות התעשיינים עם זרוע העבודה ואנחנו חושבים שיש פה הזדמנות שאנחנו נהיה מעורבים וביחד, בכוחות משולבים, אנחנו גם נסייע לתעשייה וגם נסייע להסבה ולהכשרה של עובדים וליציאה מהמשבר.

טל לוטן: יש פה הזדמנות ואנחנו חושבים שאפשר לעבוד ביחד ולעשות משהו אחר ונכון יותר.

טלי פלוסקוב: לגמרי נכון.

טלי פלוסקוב: מטעם איגוד המוסכים נמצא איתנו יושב ראש האיגוד, רונן לוי.

רונן לוי: בוקר טוב.

רונן לוי: אני מצטרף לדברים של טל, שזו באמת הזדמנות עכשיו.

רונן לוי: הענף שלנו הוא ענף מוחרג או ענף חיוני ויש לנו באמת הרבה צורך בעובדים במגוון מקצועות, בצמיגים, מרכזי שירות, פחחות וצבע, רכב חקלאי, דו גלגלי, צמ"א, מכוני רישוי.

רונן לוי: כל מה שאנחנו צריכים כרגע זה מנגנון הזרמה.

רונן לוי: בשנים האחרונות אנחנו בנינו מנגנון בתוך איגוד המוסכים של ממש שידוכים אחרי שאנחנו למעשה ממיינים את התלמידים אנחנו עושים להם הכשרה והשמה, אנחנו פשוט מלווים את התלמידים עם אותם המוסכים, כל פעם מוציאים קול קורא, יש לנו כ-700 מוסכים שכל הזמן צריכים עובדים.

רונן לוי: למעשה כרגע מה שבאמת חסר זה מנגנון מהיר להזרים שמות, זאת אומרת לקחת אנשים שרוצים לפעול במקצועות שלנו, להזרים לנו את השמות ואנחנו יכולים בהליך מאוד מהיר לבצע להם גם את ההכשרות.

רונן לוי: אנחנו בנינו בשביל זה שלושה מרכזי הכשרה גדולים בארץ, אנחנו מסיימים גם בירושלים, יש לנו בבאר שבע, בקריות ובתל אביב ועכשיו גם בירושלים.

רונן לוי: בסופו של דבר אנחנו צריכים את ההזרמה.

רונן לוי: בכל קורס כזה אנחנו מקבלים כ-70 איש, אנחנו ממיינים אותם, ולכן ההצלחות שלנו, בשנים האחרונות אנחנו כמעט מגיעים ל-100% הצלחה של השמה.

רונן לוי: בסופו של דבר צריך לוודא שיש באמת משהו שהוא כמו שידוכים, אבל במנגנון, שהמנגנון עצמו יעבוד נכון ואותם מוסכים יעשו את ההתאמה ואם עובד לא מסתדר, לא עם המקצוע, אנחנו קודם כל מוודאים שהוא יהיה במקצוע, שהוא יאהב את המקצוע ושהוא יילך איתו, אחר כך אנחנו מוודאים שיש התאמה בין העוסק והמעסיק ואם לא, אנחנו גם יודעים להזיז אותם למקום אחר ואנחנו נשמח שעכשיו באמת ישחררו את המנגנונים כי מה שקורה עד היום אנחנו באמת מקבלים קורס לשנה או 24 תלמידים לשנה ויש לנו יכולת לקלוט ולהכיל הרבה הרבה יותר אנשים כרגע שנמצאים באבטלה ושרוצים כמובן לעבוד, למיין אותם, כדי שגם יצליחו, לא שהם יעשו קורס ובסופו של דבר זה לא יקרה.

רונן לוי: אז באמת באותם מנגנונים כמו של הסטארטר, או במנגנונים הדומים של ה-OGT, רק פשוט צריך להפעיל אותנו.

רונן לוי: אנחנו הארגונים, כמו התאחדות התעשיינים, בנינו מנגנון שלם לטובת העניין הזה, אני חושב שבדיוק כרגע זו ההזדמנות לנצל אותו.

טלי פלוסקוב: תודה, מר לוי.

טלי פלוסקוב: אני באמת מסכימה איתך עם זה שיש לנו היום הזדמנות שלא הייתה לנו.

טלי פלוסקוב: משהו טוב יוצא מהקורונה, שאנחנו באמת אולי ננצל את הזמן שפתאום התפנה לנו להכשרות ולפחות אנשים ללא עבודה וללא תעסוקה.

טלי פלוסקוב: אני רוצה, לפני שאני נותנת אפשרות לנציגות של משרד העבודה, לתת אפשרות להתאחדות הסטודנטים.

טלי פלוסקוב: נמצאת איתנו מנכ"לית התאחדות הסטודנטים הארצית, ספיר בלוזר.

טלי פלוסקוב: בבקשה, ספיר.

ספיר בלוזר: שלום.

ספיר בלוזר: קודם כל אני מברכת על הדיון החשוב הזה, אנחנו נמצאים בתקופה לא סבירה.

ספיר בלוזר: כמו שאתם יודעים, מאות אלפי צעירים מובטלים, מתוכם, אגף התקציבים, 150,000 סטודנטים מובטלים.

ספיר בלוזר: כשמדברים על מעט אקדמאים מובטלים אז זה לא מעט, 150,000 איש, ואני חושבת שהיסטורית מדינת ישראל לא חוותה דבר כזה.

ספיר בלוזר: אנחנו לא יודעים כמדינה להתמודד עם אבטלת צעירים כל כך רחבה ואם אנחנו מסתכלים על העולם, מי מכם שזוכר את 2008, אם זה בארצות הברית ובאירופה, הדור שסבל מאבטלה בעקבות משבר 2008 עד היום ס ובל מאחוזי אבטלה הרבה יותר גבוהים.

ספיר בלוזר: לכן יש פה אחריות כפולה של המדינה לתת מענה מיידי ולהציב יעד מספרי ברור לגבי החזרה של צעירים לשוק העבודה כדי שאנחנו לא נהיה דור אבוד.

ספיר בלוזר: אותו דור שיסת

ספיר בלוזר: כלו עליו אחר כך ויידעו להגיד שיש לו 6%, 7%, 8% אחוזי אבטלה גבוהים יותר בגלל 2020.

ספיר בלוזר: זה משהו שחייבים במיידי לטפל בו ואני חושבת שזו אחריות של הכנסת וכאן ההתכנסות של ועדת העבודה והרווחה כדי לצאת עם עניין מספרי ברור לגבי החזרה של צעירים לשוק העבודה.

ספיר בלוזר: הנקודה השנייה, לגבי הביטוח הלאומי.

ספיר בלוזר: נגעתם וחברי כנסת דיברו על זה ואנחנו פשוט מחזקים, לא סביר שבתקופה הזאת כשכל כך הרבה אנשים יושבים בבית ולא מסוגלים למצוא עבודה שיהיה צמצום בדמי האבטלה שלהם.

ספיר בלוזר: אני מבינה שיש רשימה שהיא לא מעודכנת ובסדר, הכול קורה, אנחנו בתקופה אחרת, צריך בחודשים האלה לאפשר מקסימום דמי אבטלה, לאפשר לאנשים לעבור את התקופה הזאת.

ספיר בלוזר: אני אשתף אתכם שאנחנו בהתאחדות הסטודנטים עובדים על לבנות תוכנית גם עכשיו מיידית לטובת התוכנית הכלכלית שמוצגת על ידי הממשלה וגם לקראת התקציב, שאנחנו לומדים מהעולם.

ספיר בלוזר: זה משהו שאנחנו מרגישים שלא עושים במדינת ישראל מספיק, מדינות בעולם שמות בסדר עדיפות מאוד גבוה את הצעירים ונותנות התייחסות ספציפית גם בתקציבים וגם בהתמודדות עם משבר הקורונה.

ספיר בלוזר: אנחנו גם בעזרת הממ"מ ומכוני מחקר נוספים, בונים תוכנית, אנחנו כמובן נעביר אותה לכולכם, אבל באמת להצליח לעשות את הלמידה הזאת.

ספיר בלוזר: ודבר אחרון, בנוגע להכשרות.

ספיר בלוזר: דובר הרבה, אני רוצה לתת שלוש נקודות.

ספיר בלוזר: הראשונה, לא ייתכן שאחת מאוכלוסיות היעד שנעדרת מתוך תוכניות ההכשרה הן הצעירים.

ספיר בלוזר: לא ייתכן.

ספיר בלוזר: יש שם אוכלוסיות יעד מגוונות, תכניסו את הצעירים כאוכלוסיית יעד מובחנת בגלל המספרים הגדולים ובעיקר בגלל שאנחנו צריכים הכשרות אחרות.

ספיר בלוזר: נאמר נכון, סטודנטים ובטח בוגרי תואר אקדמי צריכים הכשרה אחרת ממי שאינם בוגרי תואר אקדמי.

ספיר בלוזר: צעירים היום עוברים ארבע עבודות בעשור, צריך לתת הרבה יותר מיומנויות ופחות דגש על ידע או הכוונה למקצוע ספציפי.

ספיר בלוזר: אנחנו צריכים להתאים את ההכשרות לשוק העבודה המתחדש.

ספיר בלוזר: ודבר אחרון שאני אגיד, OGT.

ספיר בלוזר: רעיון מצוין, גם הנציג של ביטוח לאומי נגע בזה, לאפשר לסטודנטים להיכנס לתוך מקומות תעסוקה ובמסגרת ההכשרה המקצועית שלהם כבר לקבל תשלום.

ספיר בלוזר: זו הדרך הכי טובה היום להצליח לקחת את ה-150,000 אנשים האלה, שהלכו והשקיעו שלוש וארבע שנים מהחיים שלהם כדי ללמוד ולעשות הכשרה איכותית, ולהכניס אותם בצורה מיטבית לשוק התעסוקה.

ספיר בלוזר: אז הקריאה שלנו היא אחת, לגבי הנושא של אבטלת צעירים, להציב יעדים מספריים.

ספיר בלוזר: שתיים, לתת את הדגש של אוכלוסיית יעד במסגרת ההכשרות המקצועיות, ושלוש, אנחנו נמשיך להיות איתכם בקשר לגבי תוכנית מקיפה שאנחנו בונים עכשיו יחד גם עם הממ"מ ומכונים נוספים, אנחנו נגיש אותה כאן לחברי הוועדה.

ספיר בלוזר: ושוב, אני באמת מברכת על הדיון הזה, אבל צריך לפעול מהר, הכנסת חייבת חייבת לקדם פה את משרדי הממשלה כי אנחנו כבר בזמני פציעות והשטח בוער, באמת, הצעירים פשוט כועסים ומתוסכלים שאין להם עבודה ולא יכול להיות שהמדינה לא נותנת מענה אמיתי לדבר הזה.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לספיר, יישר כוח על מה שאתם עושים, אנחנו כן נשמח להיחשף לתוכנית שלכם, אני כן אבקש להעביר את זה לוועדה ונראה אם יש צורך אנחנו כמובן נערב את כל המשרדים ונראה איך אנחנו לוקחים את העבודה שעשיתם ומעבירים אותה למקומות הרלוונטיים.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לתת לגב' רינת כהן, סגנית מנהל האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

טלי פלוסקוב: אחרי ששמעת פה על קבוצת הצעירים וקבוצת הסטודנטים וקבוצת המבוגרים ובאמת כל המדינה היום במצוקה ואנחנו צריכים כן לתת מענה לכולם, הכשרה מקצועית זה באמת כלי, בעיניי, מצוין גם לשנות חיים של כל אחד בנפרד וגם באמת לעזור למדינה במצב של היום.

טלי פלוסקוב: זו הזדמנות, נכון להיום אנשים יושבים בבית בלי עבודה, זו הזדמנות להוציא אותם מהבית, להכין אותם ליום שאחרי, איך אנחנו כמדינה מכינים את זה?

טלי פלוסקוב: בבקשה, רינת.

רינת כהן: שלום לכולם, אנחנו מברכים את הדיון הזה כי בעינינו זה דיון שהוא מאוד מאוד חשוב וגם אנחנו רואים בהכשרה המקצועית כלי מאוד משמעותי לקדם ולסייע פה בכל נושא האבטלה ועם כל המובטלים.

רינת כהן: אני חייבת לתת קצת רקע לכולם ולהסביר איפה האגף להכשרה מקצועית עובד היום.

רינת כהן: בתחילת 2020 למעשה לא היה תקציב מדינה, לא קיבלנו עודפים, כשבשנים רגילות אנחנו מקבלים סדר גודל של 30 מיליון שקל בשנה שמיועדים רק להכשרות ועוד יש 36 מיליון שקל לשוברים.

רינת כהן: כרגע התקציב שהגיע לאגף להכשרה, ואת זה צריך לשים על השולחן, זה רק ארבעה מיליון שקל שאושרו בוועדת חריגים ואיתם אנחנו כבר מגייסים 30 קורסים שמיועדים למובטלים ובמקצועות שאנחנו יודעים שהם מקצועות שממש נדרשים במשק, כמו חשמל, אוטוטרוניקה, שרברבות, תחומים שהמעסיקים ממש משוועים לידיים עובדות.

רינת כהן: בשוברים התקבל רק עכשיו שמונה מיליון שקל.

רינת כהן: אלה התקציבים שיש כרגע לאגף, מבחינתנו זה טיפה בים כי יש לנו יכולות לבצע, כמו שאמרתי מקודם, בשנים קודמות ביצענו בהיקפים הרבה יותר גדולים והתקציבים כרגע הם מאוד מועטים.

רינת כהן: אז זה לא שהתקציב לא נוצל, אלא אין כרגע תקציב.

רינת כהן: כרגע נעשית פנייה נוספת לוועדת חריגים בעקבות תקציב נוסף שהתקבל בשביל לקבל עוד עשרה מיליון שקל.

רינת כהן: אני אומרת עוד פעם, זה טיפה בים.

רינת כהן: כמובן שאם היינו מקבלים יותר היינו יכולים לבצע יותר.

רינת כהן: המסלולים של ה-OGT וכיתה במפעל הם מסלולים מבחינתנו מעולים.

רינת כהן: גם המסלול של סטארטר, שלושת המסלולים האלה הם מסלולים בשיתוף עם מעסיקים שאנחנו יודעים שעובדים כבר נכנסים תוך כדי לעבודה או בתחילת הקורס כבר לתוך המפעלים ומבחינתנו הם מעולים.

רינת כהן: אני חייבת להגיד ש-OGT וכיתה במפעל, מיוני בשנה שעברה האגף נאלץ להקפיא את הפעילות למרות שהיו לנו עשרות בקשות בשני המסלולים, של OGT וכיתה במפעל, בגלל היעדר תקציב ועד היום לאגף אין תקציבים לסיפור הזה.

רינת כהן: אז צריך לשים את הדברים על השולחן.

רינת כהן: יתרה מזאת, כמו שכבר עלה פה בדיון, המובטלים שכן רוצים לעבור הכשרה מקצועית ורוצים אולי לעשות הסבה מקצועית, רובם נקנסים, במרכאות או לא במרכאות, ב-30% מדמי האבטלה שלהם.

רינת כהן: זה מאוד משמעותי הקטע הזה, כי למעט במספר מאוד מצומצם של מקצועות, זה גם עלה פה, שזה למקצועות שעומדים בחקיקה של ביטוח לאומי, אז אם היום עובד רוצה לעשות הסבה מקצועית, להיכנס למקצוע חדש, לרכוש הכשרה, הוא בעצם נקנס ב-30% מדמי האבטלה שלו, שזה סכום מאוד מאוד משמעותי.

רינת כהן: גם את זה צריך לקחת בחשבון, כי בן אדם שעושה את השיקול הכלכלי שלו ואומר אוקיי, או שאני אקבל דמי אבטלה מלאים ואשב בבית או שאני אלך ללמוד ועוד כמה חודשים אני אוכל למצוא אולי תפקיד ועבודה במקצוע נדרש, אבל אני בינתיים צריך לספוג את ה-30% האלה.

רינת כהן: זה משהו שהוא מאוד בעייתי.

רינת כהן: לגבי הנושא של הצעירים, שפה התאחדות הסטודנטים העלו, אז קודם כל צעירים, כמו מבוגרים, כמו כל אוכלוסייה אחרת, מוזמנים להצטרף להכשרות שלנו.

רינת כהן: אנחנו לא עושים פה איפה ואיפה ולא מה שנקרא מתעדפים פה מישהו על חשבון מישהו אחר ויש לזה גם התייחסות בדוח 2030 ששם באמת ניתנה עדיפות לכל נושא של צעירים, גילאי 18 עד 35 שמקבלים עדיפות מאוד משמעותית לתת ולהוציא להם הכשרות.

רינת כהן: לגבי הנושא של התאמה לשוק העבודה.

רינת כהן: אני אולי אתן פה לגדי עמיתי בתוך המשרד באגף להכשרה מקצועית להתייחס לזה, אבל כן נעשתה פה עבודה מאוד משמעותית בנושא הזה, שבאמת כל ההכשרות שנעשות היום, עם התקציבים המצומצמים שעומדים לרשותנו, גם בסטארטר, כי OGT וכיתה במפעל כרגע זה מסלולים שאין להם תקציבים, אבל בסטארטר וגם הקורסים המתוקצבים אלה במקצועות שבוודאות הוגדרו שיש בהם צורך, שמעסיקים רוצים אותם.

רינת כהן: זה המצב כרגע, לטוב ולרע, לצערנו.

טלי פלוסקוב: כן.

טלי פלוסקוב: בואו נשמע את גדי לפני שניתן לאגף התקציבים להתייחס לסכומים שדיברו לפני זה.

גדי יעקב: תודה רבה על ההזדמנות.

גדי יעקב: אני אגע בסוגיית התקציב.

גדי יעקב: התקציב זה אירוע משמעותי.

גדי יעקב: כפי שרינת ציינה, בלי תקציב אנחנו יכולים להמשיך לתכנן, אבל בפועל אנחנו לא יוצאים קדימה עם התוכניות וחבל.

גדי יעקב: שלושה נושאים שאני רוצה לגעת בהם במהירות.

גדי יעקב: אחת, סוגיית הפרסום של ההכשרה המקצועית.

גדי יעקב: אני כמעט קובע קטגורית שהרבה מאוד צעירים אפילו לא מכירים מה זה הכשרה מקצועית, לא יודעים איך להגיע להכשרה מקצועית.

גדי יעקב: אני שמח, ספיר, שאת מהנהנת בראש, והם לא מבינים את ההזדמנות שבהכשרה המקצועית.

גדי יעקב: היום בעולם חלק נכבד מהאקדמאים מסיטים את עצמם מהמרחב הזה, כי בודקים בסוף היום למי יש עבודה ולמי יש פרנסה וצריך קודם כל לתת פרסום ולהדהד, ברגע שייכנס התקציב, יש הכשרה מקצועית, ניתן להגיע אליה בדרכים האלה, אלה האנשים שזכאים ואני חושב שזה התפקיד הראשון שלנו, קודם כל לחשוף מה יש ומה אין.

גדי יעקב: זה הדבר הראשון.

גדי יעקב: הדבר השני, סוגיית התאמת התוכניות.

גדי יעקב: אנחנו גמישים לחלוטין.

גדי יעקב: שום דבר הוא לא טאבו, כל מה שצריך, אנחנו כבר בקשר עם טל והתאחדות התעשיינים, אבל גם עם גופים אחרים, בסוף כל אחד מייצג פלח מסוים ויש עוד הרבה פלחים אחרים.

גדי יעקב: אנחנו מאוד מאוד גמישים לעשות את השינויים הנדרשים במידת הצורך, אין שום התעקשות על שום דבר, למעט על החלק המקצועי, שעובד שמסיים אצלנו יוכל לעבוד במגוון מקומות עבודה, תהיה לו את התשתית המקצועית להתחיל ולעבוד ולצבור ניסיון והתמקצעות במקום שהוא מגיע אליו ולהוסיף לפריון של המשק ובטח ובטח לפריון ולהכנסה שלו.

גדי יעקב: לכן אני כבר אומר, כתובות אצלנו עשרות תוכניות, הכול סביב אנשי מקצוע ואנחנו פתוחים לשיח עם אנשי מקצוע, כמובן עם אנשי המקצוע מהתעשייה לעשות את ההתאמות על כל דבר וכל עניין.

גדי יעקב: הדבר השלישי זה שיתוף מעסיקים.

גדי יעקב: אנחנו בהכשרה המקצועית ערוכים עם כל מיני רעיונות יצירתיים לשלב מעסיקים בהכשרה המקצועית.

גדי יעקב: זאת אומרת שיש פה איזה שהוא ריקוד מאוד צמוד בינינו לבין המעסיקים כי בסוף אנחנו צריכים לספק את הצרכים שלהם ולספק את המידה המקצועית לצרכים שלהם.

גדי יעקב: אנחנו התחלנו משהו עם התאחדות התעשיינים, אני מקווה מאוד שאנחנו נצא עם זה בשבועות הקרובים, לאחר שנסגור את כל המעגלים.

גדי יעקב: אני אומר שוב פעם, האגף להכשרה מקצועית ערוך ומוכן, מרגע שתיפתח הסוגיה התקציבית בגמישות מרבית להתחיל בהכשרות וכמובן, ככל שהחשיפה תגדל ככה לדעתי גם ייכנסו הרבה אנשים נוספים להכשרה המקצועית.

גדי יעקב: תודה.

טלי פלוסקוב: מצוין.

טלי פלוסקוב: אני באמת לשמוע, אני שמחה לשמוע פה על אחדות המסר, שבעצם כולם אומרים את אותו דבר, כולם רוצים לתרום ואנחנו רק עכשיו צריכים להבין שהמדינה כן משקיעה בזה כסף.

טלי פלוסקוב: אז אני אשמח לשמוע מאגף התקציבים על השינויים בתקציב הקיים, איך אנחנו באמת יכולים לתת להם, אתה רואה שהכסף הזה, ברגע שאתם משקיעים הולך למטרה בעיניי חשובה מאוד, יש פה אנשים שמוכנים לצאת לקרב ויש פה אנשים שמחכים לקרב הזה, אז בוא נראה איך אתם נותנים לנו את הגיבוי בנושא הזה.

אביעד שוורץ: אז כמו שאמרתי מקודם באמת השבוע כבר בתהליך של העברה של ה-50 מיליון שיעברו לשוברי הכשרה.

אביעד שוורץ: זה משהו עכשיו בתהליך.

טלי פלוסקוב: היא דיברה על שבעה מיליון, אתה אומר במקום השבעה מיליון זה 50 מיליון?

אביעד שוורץ: לא במקום.

אביעד שוורץ: היא מדברת על תקציב שקיים, סוג של נקרא לזה בבסיס התקציב, אבל זה בעצם תקציב המשכי, כמו שאתם מכירים, לא עבר עדיין חוק תקציב לשנת 2020, אז יש כסף שעדיין קיים למשרד לפעילות, רק בשביל לנצל את הכסף יש תהליך בשנה של תקציב המשכי דרך ועדת חריגים והחשב הכללי.

אביעד שוורץ: זה כסף שכבר קיים והם רק צריכים להעלות את הפנייה הזאת.

טלי פלוסקוב: אני יכולה להגיד לאנשים האלה שהם יקבלו 50 מיליון שקל עכשיו.

אביעד שוורץ: אני גם אמרתי, יכול להיות שזה עוד לא עבר, אמרתי גם לתקציבנית - - -

טלי פלוסקוב: בסדר, עוד שבוע, עוד עשרה ימים.

אביעד שוורץ: לא, אמרתי גם לתקציבנית של זרוע העבודה וגם במטה שמכירים את הנושא, שיעברו ה-50 מיליון.

אביעד שוורץ: מעבר לזה, מה שרינת דיברה עליו, אז באמת הם יעלו לוועדת חריגים, זה נושא בחשב הכללי, על הכסף שקיים שהם רוצים להוציא אותו.

אביעד שוורץ: זה תהליך קיים, הם יכלו לעשות אותו כבר קודם, זה לא כסף נוסף שצריך לעבור, זה כסף שכבר קיים אצלם.

אביעד שוורץ: מה שהיא אמרה, עבר עוד כסף לשוברי הכשרה, שהם עכשיו בתהליך לחלק אותו וזו עוד תוספת מעבר לזה, עוד 50 מיליון, זה מעבר למה שרינת דיברה עליו.

אביעד שוורץ: זה לגבי התקציב, אלא אם כן יש עוד שאלות.

אביעד שוורץ: כמו שאמרתי, עדיין יש תהליכים שעובדים איתם וגם האגף רתום לזה, הנושא של שינויים במהלך ההכשרה כי כן שמענו, גם כשפרסמנו את תזכיר החלטת הממשלה לגבי רפורמה במערך ההכשרה המקצועית, קיבלנו הרבה תגובות מהציבור על שינויים שנדרשים, שיש צורך ברענון של המערך הזה ושינוי כי בסוף במצב כיום גם המעסיקים, גם גופי הכשרה, המון דברים שלא מצליחים לגמרי עדיין לנצל בצורה טובה את המשאב הזה.

אביעד שוורץ: אני אוסיף עוד שתי נקודות לגבי סטודנטים.

אביעד שוורץ: אני כן חושב שסטודנט שאמנם עבד במהלך הלימודים, אני לא בטוח שלו הייתי מייעד בשלב הראשון הכשרה מקצועית.

אביעד שוורץ: אם זה מישהו שכיום לומד לקראת הכשרה אחרת, הוא בתהליך למידה של תואר אקדמי, תהליך למידה ארוך שכנראה בסופו של דבר - - -

טלי פלוסקוב: הוא דיבר על אחוז מאוד גבוה של סטודנטים שהוא חושב שהם לא יחזרו ללמוד בגלל המצוקה הכלכלית, זאת אומרת זה סטודנט שלצערי הרב יצטרך לשנות את התוכניות של חייו.

ספיר בלוזר: 8% מהסטודנטים לא יעברו.

אביעד שוורץ: סטודנט שלא יעבור מן הסתם יש סיכוי טוב שהוא יגיע לגופים ויקבל למשל שובר להכשרה מקצועית, אבל סטודנט שעובד במהלך הלימודים, העדיפות היא שהוא יסיים את התואר שלו ויעבוד במקצוע שהוא לומד ולא שאני עכשיו אעשה לו הכשרה אחרת.

אביעד שוורץ: עדיף לי לתת את ההכשרה לבן אדם אחר שלא לומד.

אביעד שוורץ: ואני אוסיף עוד משהו שעלה פה, אני לא זוכר מי מחברי הכנסת העלה אותו לגבי עובדים זרים.

אביעד שוורץ: אנחנו באמת חושבים שבשלב כזה חשוב לפנות את מקומות העבודה לעובדים ישראלים שזקוקים לזה ונשמח לגיבוי כי לפעמים יש המון לחצים מצד גופים שונים להביא דווקא עובדים זרים בשלב הזה, שלנו באמת זה נראה - - -

טלי פלוסקוב: רק שהישראלים ירצו לעבוד באותם המקצועות שאנחנו מציעים להם.

טלי פלוסקוב: אני רוצה לראות איך ישראלים רצים להיות עובד בניין או עובד סיעוד, או שאנחנו מדברים על המקצועות הלא פופולריים, לצערי הרב, שנמצאים שם באמת עובדים זרים.

טלי פלוסקוב: הלוואי שאנחנו כחברה ישראלית נבין שאלה המקומות שאנחנו צריכים לתפוס.

טלי פלוסקוב: הלוואי.

אביעד שוורץ: אני אומר שאנחנו עושים מאמץ יחד גם עם שירות התעסוקה, אולי ראובן יוכל גם לדבר על זה, כן מנסים לעשות ולהפנות, אני מוכרח להודות שלפעמים יש תחושה שחלק מהמקומות לא בהכרח רוצים עובדים ישראלים, אלא מעדיפים דווקא לקלוט עובדים זרים על פני עובדים ישראלים, מכל מיני סיבות, לפעמים זה כי הם יכולים לעבוד בצורות אחרות, יכול להיות גם עניינים של תנאי העסקה וכדומה, יש דברים כאלה, שירות התעסוקה יכול להעיד על כך, לדעתי, בענף החקלאות מניסיונות שנעשו בעבר.

אביעד שוורץ: כן ללא ספק זה משהו שאנחנו רוצים שיקרה.

טלי פלוסקוב: תודה.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שאחרונת הדוברים שאני אתן לה זכות דיבור זה ללי דרעי, שהיא מהתוכנית שהוצגה לחברי הכנסת, מנוע לשינוי חברתי, מנהלת קידום מדיניות 121.

טלי פלוסקוב: בבקשה, ללי.

טלי פלוסקוב: את שמעת כל כך הרבה דברים, איך זה בעצם מתחבר למה שאתם כתבתם ואיך אנחנו יכולים באמת לאחד את הדברים האלה.

ללי דרעי: אנחנו עובדים על הנושא הזה של הכשרות מקצועיות כבר שנתיים, הקמנו שותפות מאוד גדולה של ארגוני מעסיקים, של מעסיקים, של ארגונים חברתיים, גופי הכשרה ויחד איתם אנחנו בנינו תוכנית מאוד מאוד יישומית, נקרא לזה ככה, תוכנית שנקראת המקפצה, המטה להכשרה למקצועות המחר.

ללי דרעי: כולם מבינים שצריך לתת דגים, בסדר, אבל גם כולם מבינים שצריך לתת חכות וההכשרות הן החכות הכי נכונות.

ללי דרעי: כרגע המדינה לא יכולה לעקוב אחרי השינויים של שוק התעסוקה, היא לא יכלה לפני הקורונה וקל וחומר שהיא לא יכולה עכשיו.

ללי דרעי: אנחנו, כאמור, הקמנו את המקפצה לפני שנתיים, אנחנו עשינו למתווה שלנו המאוד יישומי ששלחנו לכם התאמות לזמן הקורונה, יש שם מודלים מאוד יישומיים, צריך להבין.

ללי דרעי: אני אגיד בקצרה, שיתוף מעסיקים, אני מבינה שכולם מסכימים על העיקרון הזה, שיתוף מעסיקים גם בבניית הסילבוס כדי לוודא שההכשרות יהיו באמת מותאמות לצרכים של המעסיקים וגם כתוצאה מזה התחייבות של מעסיקים להשמה, או להתנסות או למימון של ההכשרה, זה מה שאנחנו מבקשים.

ללי דרעי: צריך גם לתת את הדעת למעסיקים קטנים ובינוניים שאין להם את התשומות כדי לעשות את החיבור הזה בין גוף ההכשרה לבינם וצריך לתת להם גוף מתווך שאנחנו פירטנו אותו בתוך ההצעה ששלחנו לכם.

ללי דרעי: גם צריך פתיחת השוק לכלל הגופים המכשירים ולא לעשות את הריכוזיות הזאת שקיימת היום, היא פשוט לא מתאימה לזמן הקורונה, צריך לפתוח את השוק.

ללי דרעי: כל מי שיש לו אישור ממשרד העבודה לבצע הכשרות במסגרת הוואוצ'רים אנחנו רוצים שהוא גם יוכל לתת הכשרות יום וככה להרחיב את ההיצע.

ללי דרעי: העיקרון הכי עקרוני וחשוב מבחינתנו זה שמשרד העבודה, המדינה, יעסוק במדידה והערכה של ההכשרות האלה.

ללי דרעי: כרגע אין שום מדידה והערכה האם יש פה השמה באמת, האם יש העלאה בשכר.

ללי דרעי: חייבים לדאוג שבסופו של דבר כל הכסף הזה שהמדינה תשקיע בהכשרות המקצועיות יהיה מנותב להכשרות שעובדות, שהוכיחו את עצמן, שהוכיחו השמה, שהוכיחו כניסה לשוק העבודה.

ללי דרעי: אנחנו כמובן נשמח מאוד מאוד להיפגש עם כל אחד ואחד מכם כדי להציג לכם את התוכנית.

ללי דרעי: אני רק אגיד בקצרה על הסיפור הזה של ה-30%.

ללי דרעי: זה אקוטי, אי אפשר לבקש מאנשים למצוא את עצמם מחדש במצב כל כך שברירי ולקחת מהם 30% מדמי האבטלה, זה פשוט לא הולך ביחד, אני ממש מודה לחבר הכנסת עידן רול וגם לחברת הכנסת הילה וזאן על היוזמה שלהם לבטל את הקיזוז הזה.

ללי דרעי: וכמובן אני ממש מזמינה את כולם לפנות אליי ואנחנו ניפגש ונציג בפניכם את המודלים היישומיים מאוד שאנחנו גיבשנו ביחד עם השותפים שלנו.

טלי פלוסקוב: תודה רבה.

נעה בן שבת: הערה טכנית אחת.

נעה בן שבת: נאמר פה קודם לגבי התוכנית של התאחדות הסטודנטים שהממ"מ היה שותף בהכנת התוכנית, הממ"מ - - -

טלי פלוסקוב: זה לא הממ"מ של הכנסת.

נעה בן שבת: אוקיי.

טלי פלוסקוב: זה לא הממ"מ.

טלי פלוסקוב: אתם בלבלתם אותנו, אבל הבנתי שזה השם של התוכנית שלכם.

טלי פלוסקוב: אז זה לא הממ"מ של הכנסת.

טלי פלוסקוב: אחת, כמובן אני רוצה להודות לחברי הכנסת שיזמו את הדיון.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שהנושא הוא מאוד מאוד חשוב, הוא מאוד רלוונטי לנקודת הזמן הזו ובמצב שהמדינה היום נמצאת וכל כך הרבה אנשים והמספרים שאנחנו שומעים כל יום בחדשות, כמה אנשים מובטלים וכמה אנשים ללא תעסוקה, זה נושא שכמובן דורש טיפול.

טלי פלוסקוב: אני מאוד שמחה על ההירתמות של כל הנציגים של משרדי הממשלה ואני רואה באמת שיש פה אנשים שגם חושבים ועושים דברים, להבדיל, זה לא קורה הרבה בוועדות כאן, אבל זה כן כאן תואם לעמדות של חברי הכנסת וזה באמת משמח אותי.

טלי פלוסקוב: הדבר שאנחנו צריכים לקחת פה בחשבון, ואני פונה לאגף התקציבים, אני מאוד שמחה על ה-50 מיליון שקל שאתם הולכים להשקיע, אבל לפי דעתי צריכה להיות פה הוראת שעה לגבי ביטול הניכוי של האבטלה לאלה שלומדים.

טלי פלוסקוב: אני לא אומרת שזה באופן קבוע, אבל עכשיו, בנקודת הזמן הזו, לאנשים האלה כל שקל הוא חשוב ואולי לחשוב על הוראת שעה לביטול הניכוי של 30% מדמי האבטלה שהם מקבלים.

טלי פלוסקוב: לפי דעתי זה כן יפתור את הבעיה נכון לעכשיו.

טלי פלוסקוב: כמובן מה שצריכים לעשות, יש פה שותפים, יש פה אנשים שהשקיעו שנות עבודה כדי לבנות תוכניות, יש פה תוכנית בדרך שחבר הכנסת ברקת מכין, מה שחשוב, לדעתי, פה וזה התפקיד של הוועדה כאן, פשוט לאחד ביניכם, את כל המידע ואת כל המקצועיות שיש אצל כל גורם בנפרד וצריך להפוך את זה למשהו הרבה יותר גדול כך שתהיו ביחד והחלטות תקבלו ביחד.

טלי פלוסקוב: זו בעיניי הדרך הנכונה.

טלי פלוסקוב: כמה שיותר מהר, שוב, אין לנו זמן, זה לא צריך לקחת חודש, זה צריך להיות הרבה יותר מהר כי היום האנשים זקוקים לנו והאנשים היום זקוקים להחלטות מאוד מהירות.

טלי פלוסקוב: כדי ללמוד אנחנו גם נצטרך זמן ואם אנחנו נחסוך מאותם 27% מובטלים, היום אנחנו מדברים על רמת אבטלה של 27% - - -

אביעד שוורץ: לא, היא יותר נמוכה.

טלי פלוסקוב: זה יורד, יורד לאט לאט, בסדר, אבל אני אומרת שאם אנחנו נעזור באמצעות הצעדים שאתם עכשיו תקדמו ותציעו לאנשים הדבר הזה יתחיל לרדת גם בעזרתכם ובזכותכם זה כמובן יהיה ניצחון לכל המערכת.

טלי פלוסקוב: אז אני יוצאת מכאן די אופטימית כי, שוב, אני רואה שכן יש רצון וכן יש דרך ויש גם תקציבים, שזה לא הרבה פעמים קורה, לצאת לדרך.

טלי פלוסקוב: אז בהצלחה לכולם, תודה לכל השותפים ולאנשים, אני רק יכולה להגיד לכם, יש פה תקווה ואני מקווה מאוד שמאוד מהר אנחנו נדע על התוכניות החדשות שהמדינה מקדמת.

טלי פלוסקוב: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.