הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 6, 2020-07-13 13:05

יוסף ג'בארין: אחר צהריים טובים לכולם, אני פותח את הישיבה של הוועדה לזכויות הילד, יום שני, 13 ביולי.

משה ארבל: אתה יכול לומר כ"א בתמוז למניינם.

יוסף ג'בארין: אני עוד צריך ללמוד את החודשים העבריים.

יוסף ג'בארין: יש לי זמן, אני מקווה.

יוסף ג'בארין: האמת היא שקבענו את הישיבה הזאת כישיבה דחופה בעקבות פרסום אותו סרט מזעזע עם דברי הגזענות, העליונות האתנית הלאומית שהופיעה באותו סרטון אמנם קצר אך בהחלט מזעזע.

יוסף ג'בארין: זה היה מאוד כואב לראות את הסרטון.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד לכם שהתמונה המורכבת יותר כאשר יודעים שהסרטון הזה הוא לא מקרה בודד אחד ויחיד אלא שהוא משקף תפיסות גזעניות שקיימות, לצערי לפעמים מרגיש שהן גם רווחות, וככל שזה מתקשר לאוכלוסייה הערבית-הבדואית, אני חושב שאתם עדיין זוכרים את האמרה של חבר הכנסת סמוטריץ' לא מזמן על שיעורי הילודה בקרב הציבור הערבי-בדואי כפצצה מתקתקת.

יוסף ג'בארין: אני עדיין זוכר גם את השיח שהיה סביב החלטות לסגור מתקנים ציבוריים כמו בריכת שחיה אל מול בעיקר התושבים הערבים בנגב, ולכן אפשר בהחלט לומר שלא מדובר במקרה בודד ויחידי.

יוסף ג'בארין: אני בוועדה לזכויות הילד זיהיתי את הילד בשני צידי המתרס של אותו סרטון.

יוסף ג'בארין: זה גם ילדים שיושבים ו"מתחנכים" על תפיסות גזעניות והסתכלות נחותה לעמיתיהם הערבים, וכמובן אפשר לראות את הצד השני, הקורבן הנפגע שפשוט יחס משפיל לכל דבר.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לשתף אתכם שהיינו בקשר עם אב המשפחה, שעדיין למרות שחלפו חמש שנים, עכשיו עם פרסום הסרטון עדיין מרגיש קשה עם מה שהיה והוא אומר ששני ילדיו אחרי פרסום הסרטון לא רוצים לצאת מהבית ולפגוש אנשים אחרים בעקבות ההרגשות הקשות שיש להם עם פרסום אותו סרטון.

יוסף ג'בארין: הרבה חברי כנסת פנו אלי כדי לקיים את הדיון ואנחנו חשבנו שיהיה חשוב לקיים את הדיון כשהנושא עדיין במודעות הציבורית, אבל גם בהודעה לעיתונות אמרתי שאנחנו נקיים מספר דיונים שקשורים לאוכלוסייה הערבית-הבדואית בכל מה שנוגע לזכויות ילדים.

יוסף ג'בארין: הדיון הקרוב יהיה בשבוע הבא על מסגרות חינוך לילדים בגילאי 3 עד 5.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כ-5,000 ילדים בגיל הזה שאין להם מסגרות ולכן הם מחוץ לכל מסגרת חינוכית או רווחתית, לכן יהיה לזה דיוני המשך בנושאים הנוספים שמתחברים לדעתי בהחלט למעמדם וזכויותיהם של הילדים הערבים ואולי הערבים-בדואים באופן ספציפי.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת טיבי פנה גם בהצעה לסדר לנשיאות הכנסת.

יוסף ג'בארין: יכול להיות שגם זה עוד יגיע.

יוסף ג'בארין: חברות הכנסת, חברתי עאידה תומא סלימאן ואימאן יאסין ביקשו גם לקיים את הדיון הזה יחד עם חבריי משה ארבל וסעיד אלחרומי.

יוסף ג'בארין: אני רואה שכולכם כאן לשמחתי.

יוסף ג'בארין: איתנו גם חברת הכנסת סונדוס סאלח ויוסף טייב, חבר הוועדה, חברי, חבר הכנסת כסיף, ורם בן ברק.

יוסף ג'בארין: אני גם רואה את ראש המועצה האזורית אל קסום, סלאמה אל אטרש שאתמול הגיש בעצם תלונה במשטרה בעקבות פרסום הסרטון הזה.

יוסף ג'בארין: יש חברי כנסת שביקשו לדבר כי יש להם עוד דיונים, אז חברתי, חברת הכנסת עאידה תומא ואחר כך סעיד.

יוסף ג'בארין: זה דיון חירום ראשוני, יהיה גם קצר אז נא לקצר כדי לאפשר גם לאחרים.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: היטבת כבוד היושב ראש לציין את הרגשות של הזעזוע והכעס כאשר ראינו את הסרטון הזה.

עאידה תומא סלימאן: את האמת, לא יכולתי למנוע מעצמי לזכור שהזדעזעתי רק שבועיים לפני, כשראיתי שבבריטניה בתחילת המאה הקודמת היו מכניסים ילדים שחורי עור ובאים משפחות של לבנים להסתכל וגם כן לזרוק אוכל.

עאידה תומא סלימאן: זה קפץ ישר לראש שלי.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתנתק מהקונטקסט גם הפוליטי והחברתי שאנחנו חיים בתוכו.

עאידה תומא סלימאן: הסרטון הזה, אולי זה מה שראינו אבל המציאות מעידה על מצב שהוא אולי יותר גרוע, כי לצערי הרב כל ההסתה שאנחנו חווים וכל הדה-הומניזציה של האדם הערבי ובמיוחד הערבי-הבדואי בנגב נראים בצורה הכי מכוערת בסרטון הזה.

עאידה תומא סלימאן: זה נעשה אפילו יותר מקומם כאשר יודעים שמי שעמד מאחורי הסרטון הזה זה אדם שאמור להיות אמן, אמור להיות דוגמא לילדים כאשר הוא מופיע מול ילדים, והטיבו לעשות שהפסיקו מייד את התוכנית שלו, אבל בעיניי זה לא מספיק.

עאידה תומא סלימאן: זה לא מספיק להתנצל כי ככה בדיוק מגדלים דורות של אנשים גזעניים, אנשים שמסתכלים על האחר כאילו הם נחותים.

עאידה תומא סלימאן: הייתי מציעה שאם הוא באמת מרגיש רע עם מה שהוא עשה, אם הוא מבין את חומרת הדברים, שיבוא להתנדב בתוך האוכלוסייה הבדואית, שיתחיל להכיר את החברה הערבית-הבדואית ויכיר כמה אנשים מצוינים ויכיר גם כן שהתמונות שהוא ראה ודה-ההומניזציה שנעשתה היא חלק משלטון שלם שמנשל, מדכא, וכדי להצדיק את הדיכוי שלו מסית ועושה גזענות כזו.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה ואני מאוד מתנצלת אבל יש לי עוד הצעה לסדר בוועדת הכספים.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת אלחרומי.

סעיד אלחרומי: תודה אדוני היושב ראש.

סעיד אלחרומי: אני באמת מודה לך על המהירות שקיימת את הדיון הזה, דיון מאוד חשוב.

סעיד אלחרומי: למיטב ידיעתי גם כל חבריי באמת פנו וכולם הזדעזעו מהסרטון המביש שפורסם.

סעיד אלחרומי: גם ראשי הרשויות, אני מברך את סלאמה אל אטרש שהוא נמצא כאן.

סעיד אלחרומי: רוב האוכלוסייה שנמצאת במועצה האזורית אל קסום היא אוכלוסייה של כפרים לא-מוכרים בעצם, וגם הכפרים שכבר יש בהם הכרה, הם לא בדיוק מוכרים, לא בדיוק כפרים בנורמה הישראלית.

סעיד אלחרומי: תראו, זה מסכם הלך-רוח בחברה הישראלית בשנים האחרונות.

סעיד אלחרומי: רואים את זה בוודאות.

סעיד אלחרומי: ציינת כבוד היושב ראש את דבריו של סמוטריץ'.

סעיד אלחרומי: זה שהחברה הישראלית בכללותה, אני מתכוון היהודית בעיקר הולכת לכיוון הקצנה ודחיה של האחר ולראות את האחר בצורה יותר ויותר נחותה.

סעיד אלחרומי: רק לפני שנתיים בערך היה חוק הלאום.

סעיד אלחרומי: הכנסת אישרה את החוק האומלל הזה ואנחנו רואים את זה בשטח וזה מאוד מצער.

סעיד אלחרומי: הסרטון פורסם בסוף שבוע כשכל החברה הישראלית, בוודאי ובוודאי החברה הבדואית כל כך התחברה למקרה של מיכאל בן זקרי ולגבורה של מיכאל בן זקרי, ומשלחות של האוכלוסייה הבדואית הגיעו לאשקלון לנחם את המשפחה.

סעיד אלחרומי: הוא עשה מעשה אצילי וגבורה ואמרנו שאנחנו בדרך למעלה, בדרך הנכונה.

סעיד אלחרומי: פתאום הגיע הסרטון הזה.

סעיד אלחרומי: נכון שהוא סרטון ישן אבל אנחנו צריכים להסיק ממנו הרבה.

סעיד אלחרומי: א', מצבה של האוכלוסייה הבדואית בכל המקומות, לאו דווקא בנגב, אני אומר שהאוכלוסייה הבדואית גם נמצאת בגדה המערבית והם הכי סובלים בגדה המערבית, דרך אגב, גם מבחינת מחיה היום-יומית, גם מבחינת התנאים שהם חיים בהם, אבל בנוסף לכך החינוך של הילדים האלה.

סעיד אלחרומי: אני הסתכלתי בווידאו, כמה פעמים ראיתי את הסרטון הזה וראיתי את ההתלבטות של הילדים שישבו בכיסא מאחור, והם נשאלים שוב ושוב, "אתם רוצים להאכיל בדואי?", כאילו אנחנו נמצאים בספארי או בגן חיות שרוצים להאכיל חיה שנמצאת.

יוסף ג'בארין: זה היה ההקשר.

סעיד אלחרומי: בדיוק.

סעיד אלחרומי: עכשיו אני רוצה להגיד עוד דבר.

סעיד אלחרומי: תראו, מישהו אמר למה הילדים מבקשים.

סעיד אלחרומי: אני נתקלתי בילדים חרדים שביקשו כסף, אני נתקלתי בילדים יהודים-חילוניים שביקשו כסף, אבל תלוי ברמה של אדם, איך הוא מתייחס.

סעיד אלחרומי: העוני שייך לכולם ומצב קטסטרופלי לפעמים שמשפחות מגיעות אליו הוא משהו גלובלי לכולם.

סעיד אלחרומי: היחס של האדם, לא משנה מי הילד שמבקש את הכסף הזה, אתה צריך להתייחס אליו כילד, כבן אדם.

סעיד אלחרומי: תודה, אדוני היושב ראש.

יוסף ג'בארין: תודה, חבר הכנסת אלחרומי.

סעיד אלחרומי: אני מתנצל, חייב לצאת גם כן לדיון בוועדת הכספים, דווקא בתעסוקת נשים ערביות ובדואיות.

יוסף ג'בארין: אתה ממהר, משה?

משה ארבל: אני ממהר אבל ליידיס פירסט.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

אימאן ח'טיב יאסין: תודה אחי, משה.

אימאן ח'טיב יאסין: באמת יוסף תודה רבה על הדיון המהיר.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שזה היה מתבקש ובלתי נמנע.

אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר היה לעבור על הסרטון הזה ולא להתריע עליו ברמות הכי גבוהות, ואני מצפה שהדיון לא יסתיים כאן, במיוחד בסוגיה של הילדים ושל הילדים הבדואים באופן ספציפי.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון דיבר עכשיו חבר הכנסת סעיד על זה שעוני זה תופעה אוניברסלית ונמצאת אצל כולם.

אימאן ח'טיב יאסין: זה נכון וזה לא אומר שילדים או אנשים צריכים לחיות תחת עוני, אבל גם חייבים להדגיש שהילדים הערבים ובתוכם הילדים הבדואים יותר מכולם עניים.

אימאן ח'טיב יאסין: 52% מהילדים הערבים חיים תחת קו העוני, אז אחוז מאוד גדול מהם הוא בפריפריה החברתית והגיאוגרפית במיוחד בדרום ועוד מקומות.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שההשפלה שהייתה כאן היא השפלה לאנושות בכלל, וספציפית היא השפלה לנו כחברה ערבית, ואין ספק, השפלה לבדואים כקולקטיב וכקבוצה רחבה וגדולה.

איימן עודה: למה השפלה לנו?

אימאן ח'טיב יאסין: משפילים.

איימן עודה: הוא השפיל את עצמו.

אימאן ח'טיב יאסין: אין ספק שזה מעיד על הרמה שלו ולא רק שלו.

אימאן ח'טיב יאסין: לזה אני רוצה להתייחס, רק תנו לי להשלים את הדברים שלי.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבזה שהוא אמר, "אתה רוצה להאכיל בדואי", הוא הטביע קבוצה שלמה.

אימאן ח'טיב יאסין: נכון שזה הרמה הנחותה שלו, ולכן הפגיעה לא רק אותם שני ילדים או אותה משפחה.

אימאן ח'טיב יאסין: הפגיעה היא פגיעה קולקטיבית וצריך לעמוד מאחוריה ולדרוש את מה שצריך לדרוש, אם זה ברמה המשפטית ואם זה ברמה של מדיניות ושל בקשה לתקן את העוול הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: חברתי עאידה דיברה על איך אפשר לעשות דברים.

אימאן ח'טיב יאסין: הדבר הראשון שעלה בראש שלי למרות שאני כבר חושבת שהוא פסול לחנך ילדים קטנים אבל בכל זאת צריך כדי לכפר על העוול הזה, שיבוא ויצלם את מציאות החיים הקשה של אותם ילדים בתוך החברה הערבית ושל אותם ילדים בדואים כדי להעלות את המודעות למציאות חייהם וכדי למצוא פתרונות ברמה של מדיניות ולא בשביל להראות לאנשים, תראו איך הבדואים חיים, ושוב אנחנו נחזור לעניין של החינוך, חברי יוסף.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שבחברה הישראלית אנחנו התרחקנו מזמן מכל חינוך ערכי ואנחנו צריכים שוב לחזור ולהדגיש, חינוך ערכי-אנושי שמכבד אדם במיוחד ילדים קטנים.

אימאן ח'טיב יאסין: אני יוצאת עוד כמה דקות בגלל שיש את הוועדה וצריך להצביע שם.

יוסף ג'בארין: אוקיי, תודה.

יוסף ג'בארין: ברשותכם, חבר הכנסת רם בן ברק ביקש באמת באופן דחוף.

רם בן ברק: תודה רבה לך אדוני היושב ראש ותודה על הדיון החשוב הזה.

רם בן ברק: תראו, אני בטוח שכל מי שנמצא כאן בחדר, כמוני, כשהוא ראה את הסרטון הזה הוא הזדעזע והתבייש שהגענו למצב של גזענות וזלזול באחר, כל כך בוטה וכל כך מביש וזה פשוט היה דבר נורא.

רם בן ברק: אני בא בטענות לא רק לאותו בחור שהתנהג בצורה מחפירה, ואגב, הדבר היחידי שהיה איזשהו קצה-אור בתוך הסרטון זה, זה שהילדים שלו לא שיתפו איתו פעולה.

רם בן ברק: לפחות הילדים שלו לא שיתפו איתו פעולה למרות שהוא אמר להם, תאכילו, תאכילו, שזה היה פשוט איום ונורא.

רם בן ברק: אני בא בטענה למדינה, עם כל הכבוד.

רם בן ברק: אני בא בטענה למדינה מפני שהמדינה הזאת בשנים האחרונות מעודדת הסתה.

רם בן ברק: אני אומר את זה בצער רב.

רם בן ברק: יש כאן הסתה מתמשכת כלפי האוכלוסייה הערבית והיא צריכה להיפסק כאן ועכשיו.

רם בן ברק: הדבר הנוסף הוא, יש הזנחה בלתי נסבלת של החברה הערבית ושל החברה הבדואית בפרט בדרום.

רם בן ברק: לא יכול להיות שכל פעם שאנחנו נוסעים לאילת ואנחנו רואים את המצב של הפזורה הבדואית, בתנאים שהם חיים, אני הסתובבתי שם הרבה במערכת הבחירות וגם עכשיו.

רם בן ברק: לא יכול להיות שבמדינת ישראל של 2020 תהיה כזאת הזנחה.

רם בן ברק: הגיע הזמן להסדיר את הסיפור הזה בצורה מכובדת שמכבדת גם את האוכלוסייה הבדואית וגם את מדינת ישראל.

רם בן ברק: בסופו של דבר כל אזרחי מדינת ישראל צריכים להיות שווים בתנאים שלהם ובמעמד שלהם, ויפה שעה אחת קודם.

רם בן ברק: אני קורא מכאן לממשלת ישראל אחרי שראו את הביזיון הזה של הסרט, א', שיעשו חשבון נפש איך הגענו למצב הזה, ו-ב', שבאופן מיידי יתחילו לפתור את הבעיות של האוכלוסייה הערבית-הבדואית בישראל.

רם בן ברק: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה חבר הכנסת בן ברק, דברים מאוד חשובים.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת משה ארבל, פנית אלי כבר ברגעים הראשונים, בכתב, כדי לקיים את הדיון הזה.

יוסף ג'בארין: רשות הדיבור היא שלך.

יוסף ג'בארין: כתבת דברים מאוד חזקים.

יוסף ג'בארין: חשוב גם לשמוע אותך.

משה ארבל: תודה רבה אדוני היושב ראש.

משה ארבל: חברי הכנסת, ראש המועצה הנבחר הראשון בהיסטוריה של מועצת אל קסום, סלאם אל אטרש.

משה ארבל: הבחירות שלו היו בתקופת כהונתי כראש מטה שר הפנים, בחירות דמוקרטיות באל קסום.

משה ארבל: היו אנשי ביטחון שהזהירו אותנו מזה שאיך יכול להיות בחירות דמוקרטיות, ובאמת אני רוצה לציין פה את השר דרעי שעמד על כך שאזרחים כמו אזרחים יקיימו בחירות דמוקרטיות, והשמיים לא נפלו, וזכו באמת בראש מועצה מתפקד וחיוני.

משה ארבל: בהלכה היהודית יש הגדרה של מצוות עשה שהזמן גרמה.

משה ארבל: יש מצווה שהיא תלויה בזמן כמו שבת, כמו חג סוכות, כמו חג פסח, ויש מצוות שלא תלויות בזמן והן תמידיות כל הזמן.

משה ארבל: המלחמה בגזענות היא לא תלויה בזמן.

משה ארבל: המלחמה בגזענות חייבת להיות בכל רגע, בכל שנייה.

משה ארבל: כל עוד אדם נושם בקרבו, הוא חייב להיאבק בגזענות, ולכן מייד בצאת השבת פניתי בכתב, קיבלתי על זה ביקורת מגורמים כאלה או אחרים שאני לא חושב שזה מכבד את הוועדה אפילו להזכיר את השם שלהם, שעם ישראל בקורונה והציבור החרדי סובל, וזה מה שיש לך לעשות?

משה ארבל: כן, זה מה שיש לי לעשות, להיאבק בגזענות כנגד ילדה חרדית שלא מתקבלת לסמינר ולהיאבק בגזענות כנגד ילד מהפזורה הבדואית, כי גזענות היא רעה חולה, היא נגע.

משה ארבל: אסור לנו לאפשר לזה אפילו רגע אחד.

משה ארבל: בנאום הבכורה שלי פה בכנסת אמרתי ביום הראשון, יש לי חלום שילד מחורה וילד מנתיבות וקריית שמונה יוכל לחלום ולהגשים את עצמו להגיע לחלומות שאותם הוא חולם.

משה ארבל: אין שום סיבה בעולם, וזה לא התעורר היום.

משה ארבל: כבר באוקטובר שנה שעברה פניתי לשר החינוך רפי פרץ בעקבות כתבה ב-YNET, של אדיר ינקו על מצב גני הילדים בפזורה ובאל קסום.

משה ארבל: צריכים לדעת, הכלים האלה שאנחנו נותנים לאותם ילדים, בסופו של דבר זה העתיד הבטוח שלנו, שילד יכול להגשים את עצמו ולהגיע באמת למה שהוא חולם ושלא תהיה לו תקרת זכוכית.

משה ארבל: אין שום רלוונטיות למוצא שלו.

משה ארבל: זו הערובה שלנו לחברה.

משה ארבל: אני עדיין אומר, רבותיי, תראו את האור.

משה ארבל: מיכאל בן זקרי השאיר הרבה מאוד אור, אדם שמסר-נפש בעייפות כל כך גדולה תוך שהוא יודע שהוא מציל משפחה בדואית.

משה ארבל: הוא ידע והוא שמע את המילים ואת ההברה והוא מסר את הנפש שלו.

משה ארבל: יש לצערי הרב נקודות של חושך.

משה ארבל: נקודות של חושך האלה לא מהיום.

משה ארבל: יש אמירה מגונה שמיוחסת לביאליק, שהוא שנא את הערבים כי הם הזכירו לו את המזרחיים.

משה ארבל: לצערי הרב היו אמירות מאוד מאוד קשות גם כלפינו בני עדות המזרח, אבל אם אנחנו נדע לקום, לנער את האבק ולהיאבק יחד נגד גזענות, אנחנו נמצא כאן חברה בריאה וטובה יותר.

משה ארבל: תודה על הדיון הזה, תודה רבה אדוני.

יוסף ג'בארין: תודה רבה חבר הכנסת.

יוסף ג'בארין: יש חלומות ויש אלה שהורסים את החלומות.

יוסף ג'בארין: לא ניתן להם.

יוסף ג'בארין: חברי, חבר הכנסת טיבי, גם מחברי הכנסת שהעלו את הנושא וביקשו לקיים את הדיון.

יוסף ג'בארין: בבקשה.

אחמד טיבי: האמת, שמייד כשקיבלתי את הסרטון בשעות הבוקר, היססתי אם לפרסם אותו, אבל לאחר מספר שעות הוא התפרסם בטשטוש אצל אלמוג בוקר.

אחמד טיבי: אני החלטתי לעשות מעשה חריג ולפרסם את הסרטון כפי שהוא, בטוויטר, כי ידעתי שזה יביא לזיהויו של האיש ורק כך ללחוץ אותו כדי שהוא ייחשף, וזה מה שהיה בסופו של דבר.

אחמד טיבי: התמונות הן קשות, מבעיתות, בהמיות ומזכירות תמונות מההיסטוריה של העם היהודי ולכן הן זעזעו רבות גם בציבור היהודי.

אחמד טיבי: מדובר בעליונות יהודית.

משה ארבל: לא מייצגת.

אחמד טיבי: מייצגת את מי שעשה אותה ואת האווירה שבגללה היא נעשית.

אחמד טיבי: אני מרחם על הילדים שלו שהם נראו מבועתים, אגב.

אחמד טיבי: הם לא שיתפו פעולה איתו.

אחמד טיבי: אני רוצה לומר בצורה קטגורית: זה לא מעשה ספוראדי, מנותק, שאנחנו חיים בגן עדן של שוויון ויש איזה מקרה מבודד.

אחמד טיבי: לדעתי זה חלק מהוויה שבה גזענות היא מיינסטרים.

אחמד טיבי: לפני מספר שנים היה אחד שעמד בראש מה שקרוי מועצת יש"ע, קראו לו נפתלי בנט, ובראיון שהיה מולי בטלוויזיה החינוכית הוא אמר לי, אנחנו היינו פה כשאתם טיפסתם על העצים עדיין.

אחמד טיבי: גם הוא חשב שאנחנו קופים.

אחמד טיבי: אחר כך הוא התמנה להיות שר חינוך.

אחמד טיבי: האיש הזה, רוי בוי, התייחס לילדים כאילו הם היו חיות בספארי, קופים.

אחמד טיבי: סמוטריץ' דיבר על ילודה של משפחות של בדואים.

אחמד טיבי: ברקוביץ' ב"אופירה וברקוביץ'" מפיץ כל הזמן את הרעל הגזעני שלו כלפי ערבים, כלפי חברי כנסת ערבים.

אחמד טיבי: פעם אחת הוא ננזף.

אחמד טיבי: הוא הושעה לשבוע ואחר כך הוחזר כי הם לא יפטרו אותו בגלל שהוא מביא רייטינג.

אחמד טיבי: זה גזענות שמביאה רייטינג ולכן היא גזענות מקובלת.

אחמד טיבי: אברי גלעד כל תוכנית ראשונה ושנייה מפיץ את השנאה ואת הגזענות והיוהרה כלפי ערבים, ובעיקר לא רק אלה.

אחמד טיבי: ראש ממשלה אומר שהערבים נוהרים, אז ערבים נוהרים, אפשר לזרוק להם אוכל מהחלון של הרכב, אפשר להגיד שהם תומכי טרור, אפשר להגיד שהם גזע נחות.

אחמד טיבי: אני מכיר חבר כנסת כאן שאמר שהיהודים הם גזע מעולה, גזע מצוין, מיוחד במינו.

אחמד טיבי: אגב, אין לזה הוכחה כאן בכנסת.

אחמד טיבי: יש מקרים שסותרים את העובדה הזאת.

אחמד טיבי: האמת היא שצריך לשאול, רבותיי, כמה משפחות יהודיות מוכנות שהילדים שלהם ילמדו בגן אצל גננת ערביה.

אחמד טיבי: שווה לבדוק את זה.

אחמד טיבי: אתם יודעים מה תהיה התוצאה.

משה ארבל: חבל שוואליד מכפר קאסם לא פה, כי גיסתי מנהלת מעון בראש העין.

משה ארבל: הגננות כולן מכפר קאסם וזה עובד נהדר.

אחמד טיבי: והחוויה היא מוצלחת.

משה ארבל: תודה לאל.

אחמד טיבי: אני רוצה לסיים באור מול חושך במקרה דווקא של מיכאל בן זקרי עליו השלום.

אחמד טיבי: הוא ידע שהוא מציל משפחה בדואית, אחת אחרי השנייה.

אחמד טיבי: אפסו כוחותיו והוא שילם בחייו.

אחמד טיבי: זה מעשה אצילי ראוי להערכה מול המעשה הבזוי והגזעני ההוא.

אחמד טיבי: אגב, אני מבין שרוי בוי התנצל פעם אחת, שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: אגב, בחברה הישראלית בדרך כלל יהודים לא מתנצלים בפני ערבים, גם מול גזענות.

אחמד טיבי: זה גם משהו אבל התנהלות היא דפוס ולא מעשה חריג.

אחמד טיבי: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה חבר הכנסת טיבי.

יוסף ג'בארין: אני מציע ברשות חבריי לשמוע לפני שאנחנו ממשיכים עם חברי הכנסת, את ראש המועצה האזורית אל קסום, חברנו סלאם אל אטרש.

יוסף ג'בארין: רשות הדיבור היא שלך.

יוסף ג'בארין: אני גם רוצה רק להגיד לכם שאיתנו גם נציגי משרד המשפטים והחינוך.

יוסף ג'בארין: אנחנו חייבים להשאיר גם זמן לשמוע אותם, אז ננסה לקצר כי גם ב-14:00 חייבים לסיים.

סלאם אל אטרש: תודה אדוני היושב ראש שקיימת את הדיון בעניין של הסרטון של רועי רוי, אני באתי להשמיע את הצעקה של הילדים הבדואים בנגב המציאות הקשה שאנחנו חיים איתה יום-יום.

סלאם אל אטרש: המציאות היא קשה ואנחנו מתמודדים איתה גם אני כראש מועצה מול משרדי הממשלה.

סלאם אל אטרש: כמו שני הילדים האלה אתה יכול למצוא בנגב היום, אם תסתובב ברכב שלך, מאות ואלפי ילדים חסרי מסגרות חינוכיות, חסרי תשתיות.

סלאם אל אטרש: הילדים שלנו סובלים עם בעיות נפשיות במשך שנים.

סלאם אל אטרש: ילד שפתאום הורסים לו את הבית.

סלאם אל אטרש: זה לא ממש בית, זה צריף, חושה שהוא גר בו שבע ועשר שנים.

סלאם אל אטרש: באה המדינה עם כוחות הביטחון, נצרה פתוחה, הורסים לו את הבית, ברגע אחד מוחקים לו את כל הזיכרונות שיש לו מאותו צריף.

סלאם אל אטרש: נמחק, צריך לחפש מקום מגורים אחר, אז זה נהפך מצריף לחושה.

סלאם אל אטרש: המראה המזעזע של הריסת הבית ומחיקת הזיכרונות של הילד וכוחות הביטחון שמאבטחים את הטרקטורים שהורסים את הבית, זה מלווה את הילד שלנו לכל החיים וזה משפיע עליו.

סלאם אל אטרש: דיברת אדוני היושב ראש על מעל 5,000 ילדים ללא מסגרות חינוכיות.

סלאם אל אטרש: יש יותר.

סלאם אל אטרש: יש לנו אלפי ילדים - - -

יוסף ג'בארין: 5,000 זה גילאי 3 עד 5 שהוא גילאי חובה.

סלאם אל אטרש: ויש לנו אלפי ילדים שמשרד החינוך לא רוצה להכיר בהם, שאין להם עתיד.

סלאם אל אטרש: אף אחד לא מעוניין להחזיר אותם למסגרת חינוכית.

סלאם אל אטרש: כשאנחנו מדברים על החברה הבדואית, אנחנו מדברים על עוני שהוא לא גזרה משמיים אלא מדיניות מכוונת כלפי האוכלוסייה הבדואית בנגב על ידי ממשלות ישראל, ובמיוחד זה בא לידי ביטוי בתקופה של ראש הממשלה הנוכחי ביבי נתניהו.

סלאם אל אטרש: אנחנו עדים להסתה ממושכת וגם עוני.

סלאם אל אטרש: מה המדינה עשתה למען ילדים אלה בעשר השנים האחרונות?

סלאם אל אטרש: חוץ מהריסות בתים היא לא עשתה כלום.

סלאם אל אטרש: זה קשה לנו.

סלאם אל אטרש: אדוני היושב ראש, המקרה של רועי רוי, אסור לעבור עליו בשתיקה.

סלאם אל אטרש: הבן אדם עשה מעשה שאי אפשר לסלוח לו על המעשה הזה.

סלאם אל אטרש: היה לו מספיק זמן.

סלאם אל אטרש: זה לא אדם שצילם סרטון והפיץ אותו מייד.

סלאם אל אטרש: שיקול דעת מוטעה.

סלאם אל אטרש: זה אדם שהחזיק את הסרטון במשך חמש שנים והוא בחר את הזמן המתאים לפרסם אותו אחרי המקרה של מיכאל בן זקרי.

סלאם אל אטרש: אני הגעתי למשפחה של מיכאל ואני הראשון שפרסם על מיכאל וגם קראתי למיכאל שהוא שאהיד.

סלאם אל אטרש: מי שטובע בים אצלנו הוא שאהיד.

סלאם אל אטרש: כל המגזר הערבי דיבר על זה ולא רק המגזר הערבי, גם העולם הערבי דיבר על מקרה הגבורה של מיכאל בן זקרי.

סלאם אל אטרש: רועי עשה מעשה שאי אפשר לסלוח לו.

סלאם אל אטרש: הבן אדם הזה מתפרנס מאהבת ילדים, הצגות לילדים.

סלאם אל אטרש: צריך להרחיק אותו מכל מגע מהילדים.

סלאם אל אטרש: מצער שהוא מחנך את הילדים שלו גם לגזענות.

סלאם אל אטרש: גיליתי בהמשך שאשתו היא מחנכת, עובדת במשרד החינוך, ואימא שלו היא מנהלת מחלקת החינוך בהוד השרון.

סלאם אל אטרש: הוא בא מבית שיש בו הרבה חינוך אבל אני לא יודע איזה חינוך הוא קיבל מההורים שלו וגם בבית הספר.

סלאם אל אטרש: המקרה של רועי צריך להדליק לנו מנורה אדומה כלפי הילדים חסרי הישע בחברה הבדואית בנגב.

סלאם אל אטרש: אני מזמין את הוועדה בהרכב שלה לבוא לבקר אותנו, להכיר את הבעיות שאנחנו מתמודדים איתן, במיוחד הילדים שלנו.

סלאם אל אטרש: איינשטיין אמר, מכל 1,000 ילד יש אחד שהוא גאון.

סלאם אל אטרש: במשך 75 שנה המדינה הייתה צריכה למצוא 300 גאונים בדואים.

סלאם אל אטרש: עד עכשיו היא לא מצאה את הגאון הראשון מהאוכלוסייה הבדואית בנגב.

סלאם אל אטרש: אם אני רוצה לדבר על החינוך, אחוז האקדמאים באל קסום הוא 1%.

סלאם אל אטרש: השנה לפי הנתונים של המל"ג סיימו 432 בדואים תואר ראשון במוסדות האקדמיים בישראל וזה אומר הרבה.

סלאם אל אטרש: אם אנחנו מדברים על עוני, אנחנו מדברים על חינוך.

סלאם אל אטרש: אם אנחנו מדברים על גזענות, אנחנו מדברים על חינוך.

סלאם אל אטרש: אם אנחנו מדברים לצמצום פערים, אנחנו מדברים על חינוך, אדוני היושב ראש, ובזה אנחנו נכשלים מדי יום, מדי חודש, מדי שנה.

סלאם אל אטרש: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה מר סלאם אל אטרש.

יוסף ג'בארין: אני כבר מכריז שאנחנו מקבלים בשמחה את הזמנתך לוועדה ואנחנו בהחלט נקיים סיור בהקדם האפשרי לעמוד מקרוב על סוגיות מאוד קשות של הילדים הערבים בעיקר באזור הנגב.

יוסף ג'בארין: תודה גם שבאת לכאן.

יוסף ג'בארין: אני מבין גם שהגשת תלונה במשטרה אתמול.

יוסף ג'בארין: נעקוב אחרי הנושא.

יוסף ג'בארין: חבר הכנסת כסיף.

עופר כסיף: תודה רבה, דיון חשוב והכרחי.

עופר כסיף: אני רוצה גם להודות לחבר הכנסת וידידי משה ארבל על הקפיצה המיידית שלו.

עופר כסיף: אני יודע שמשה רגיש כפי שהוא אמר וכפי שמעידים דבריו, לכל הנושאים של הגזענות והוא שותף למאבק נגד הגזענות, כל גזענות.

עופר כסיף: איך אומרים?

עופר כסיף: גזענות היא גזענות, היא גזענות, לא משנה אם היא נגד ערבים, מזרחים, יוצאי אתיופיה, חרדים.

עופר כסיף: כל גזענות צריכים לבער.

עופר כסיף: אני קורא פה לכל חברי הכנסת, המאבק בגזענות צריך להיות מאבק מאוחד.

עופר כסיף: כל מי שמתנגד לגזענות צריך לאחוז את ידו של המתנגד השני וכן הלאה.

עופר כסיף: המאבק נגד הגזענות הוא מאבק מערכתי, הוא מאבק שהגיע הזמן לנהל אותו כנגד כל גזענות ביחד, לא רק נגד יוצאי אתיופיה, לא רק נגד חרדים, לא רק נגד ערבים.

עופר כסיף: כל מתנגדי הגזענות חייבים לחבור ביחד למאבק הזה.

עופר כסיף: אני רוצה רק להגיד דבר אחד ואני באמת אהיה קצר.

עופר כסיף: אחד מהחוקרים הגדולים של תופעת הגזענות, מדען מדינה מקנדה בשם אנטוני ריצ'מונד עשה אבחנה בין מה שהוא מכנה מקרו גזענות למיקרו גזענות, והוא מראה, המקרו גזענות זה גזענות שנגזרת מהמוסדות, מוסדות המדינה בעיקר, רשויות מקומיות וכן הלאה.

עופר כסיף: המיקרו גזענות כבר נוגעת לתופעה חברתית, לנורמה שהופכת להיות שיח שהופך להיות כלל חברתי וציבורי, ואחד מזין את השני.

עופר כסיף: כאשר יש במשך שנים ראש מועצה בעומר, פיני בדש, שהשכם וערב מגדף את האוכלוסייה הספציפית הערבית-הבדואית - - -

אוסאמה סעדי: לא רק מגדף, זה עבר לתקיפה פיזית.

עופר כסיף: נכון, גם אלימות פיזית, מניעה של אנשים מלהיכנס.

עופר כסיף: היה סיפור בסניף הדואר בעומר לא כל כך מזמן.

עופר כסיף: מאשים את האוכלוסייה כולה כגנבים, כפושעים, כסוררים.

עופר כסיף: כשנותנים לכזה ראש מועצה להיות במקומו או לשרים ולחברי כנסת כמו שהוזכר קודם, שמדברים על ילודה כפצצה מתקתקת, גועל נפש, אבל כאשר נותנים להם לגיטימציה, נותנים לגיטימציה גם לאחד כזה שיושב בתוך אוטו והוא החיה, ואני אוהב חיות אבל אני לא רוצה להחמיא לו.

עופר כסיף: הוא החיה.

עופר כסיף: הוא זה שצריך להיות בספארי, אותו רוי בוי או איך שקוראים לו.

יוסף ג'בארין: תודה רבה חבר הכנסת כסיף.

יוסף ג'בארין: חברת הכנסת סאלח, ולאחר מכן ברשותכם אקח אולי נציג משרד המשפטים, עורכת דין סוזאן דסוקי שהיא יועצת למנכ"לית.

סונדוס סאלח: הסרטון הזה הוא עוד הוכחה שהגענו לשפל במדרגה החינוכית.

סונדוס סאלח: שפל במדרגה הפוליטית, אנחנו שם מזמן, אבל השפל במדרגה החינוכית הוא תמונת ראי למצב הפוליטי העגום שאנחנו נמצאים בו.

סונדוס סאלח: במקום לשאול את השאלה מי רוצה להאכיל בדואי, השאלה הנכונה, מי דואג להרעיב את האוכלוסייה הבדואית?

סונדוס סאלח: מי דואג להפלות אותם, לא להכיר בכפרים הבדואים בנגב מבחינת תקציב, תכנון, בניה?

סונדוס סאלח: היא אוכלוסייה שהיא סובלת מאפליה מצטברת לאורך כל השנים.

סונדוס סאלח: אני לא חושבת שיש יותר טבעי מאדם שנמצא בטיול עם הילדים שלו.

סונדוס סאלח: זה ההתנהגות הטבעית שלו.

סונדוס סאלח: אנחנו בוועדת זכויות הילד מסתכלים על הילדים משני הצדדים, קורבנות.

סונדוס סאלח: הילדים הבדואים הם קורבנות לממשלה ולפוליטיקה שמנהלת אותה הממשלה נגד האוכלוסייה הבדואית, והילדים של הרוי בוי הם קורבן לאותו הורה לא מחנך, וזה הזמן לדרוש חינוך לערכים בכלל המערכת בארץ.

סונדוס סאלח: זה הזמן להכיר באופן מיידי בכפרים ולשקם את המציאות הפוליטית המעוותת שם, לגשר ולהדביק את הפערים הקיימים בחברה הבדואית.

סונדוס סאלח: זה הזמן לעשייה, להמיר את הכעס שלנו לעשייה בנגב ובאוכלוסייה הבדואית באופן מפורט.

סונדוס סאלח: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: נילי פינקלשטיין, משרד המשפטים.

יוסף ג'בארין: שלום נילי, אני מניח שהקשבת לדיון שהיה קודם.

נילי פינקלשטיין: בהחלט.

יוסף ג'בארין: נשמח להתייחסות המשרד, אם אפשר בקצרה, בנושא החשוב הזה.

נילי פינקלשטיין: אז בהחלט דיון חשוב והקשבתי בקשב רב.

נילי פינקלשטיין: אני מניחה שלסוזאן יהיה קצת יותר מה להגיד.

נילי פינקלשטיין: אני פה מהמחלקה הפלילית בייעוץ וחקיקה.

נילי פינקלשטיין: אני מטפלת בתיקוני חקיקה כאשר הם נדרשים לעבירות הסתה לגזענות, עבירות שנאה, הסתה לאלימות והדברים האלה.

נילי פינקלשטיין: אני כמובן לא יכולה להתייחס למקרה הספציפי שאני מבינה מהדברים פה שהוגשה תלונה למשטרה ואני בטוחה שהיא תיבדק.

נילי פינקלשטיין: בדין הפלילי יש כל מיני כלים להתמודדות עם סיטואציות של הסתה לגזענות.

נילי פינקלשטיין: שמעתי גם פה בדיון שרוב הדוברים מצביעים על בעיות נוספות מעבר לשימוש בדין הפלילי.

נילי פינקלשטיין: כמובן שחשוב מאוד הדיון הציבורי שמתקיים בעניין הזה ושאלות מתחומי החינוך והרווחה שכמובן - - -

משה ארבל: עורכת הדין פינקלשטיין, כאן חבר הכנסת משה ארבל.

משה ארבל: אני פונה אליך בדיון הזה מבלי שבדקתי, אבל בשם כל חברי הוועדה, בבקשה מאוד ספציפית.

משה ארבל: היחידה הממשלתית לתאום המאבק בגזענות, יחידה חשובה מאוד שהוקמה לטובת מאבק בגזענות נמצאת היום בלי שיניים אפקטיביות.

משה ארבל: היחידה מקבלת פניות ומעבירה אותן הלאה לגורמים אחרים.

משה ארבל: אני קורא לכם לבחון במשרד המשפטים יחד עם חברי הוועדה יצירת מנגנונים שיתנו אם צריך תקנים בתוך היחידה עצמה, של גורמי אכיפה, של פרקליטים, שבאמת היחידה הזו תזכה לכבוד המגיע לה למאבק בגזענות.

משה ארבל: לא יכול להיות מצב שהיא תהיה כמו תחנה מרכזית, שתקבל פניות ותעביר הלאה.

משה ארבל: בשביל זה יש דוור במשרד המשפטים, לא צריך יחידה.

משה ארבל: היחידה צריכה להיות עם שיניים אפקטיביות לבער את הנגע הזה.

יוסף ג'בארין: כן, הזכרת את היחידה אז כנראה שהצלחנו להתחבר עם עורכת דין דסוקי שהיא מהיחידה.

יוסף ג'בארין: אולי נשמע את ההתייחסות.

סוזאן דסוקי: שלום לכולם, תחילה אני באמת רוצה להודות לכם שהזמנתם אותנו לדיון.

סוזאן דסוקי: לגופו של עניין אני רוצה להגיד כמה דברים.

סוזאן דסוקי: הדבר הראשון הוא שאנחנו קיבלנו כבר תלונה בעניין הזה ופנינו למשטרת ישראל על מנת לבחון האם מדובר פה בעבירה פלילית, גם עניין פגיעה בפרטיות של הילדים הקטינים כשהדבר מגיע בעצם ממניע גזעני וגם בחינה מול תפקידים מיוחדים בפרקליטות המדינה האם מדובר - - - אני רוצה להגיד כמה דברים וכמה קשיים שאיתם אנחנו מתמודדים.

סוזאן דסוקי: חברי משה ארבל ציין את העניין של היעדר סמכויות של היחידה למאבק בגזענות.

סוזאן דסוקי: אין לי אלא להוסיף על דבריו ואני כולי תקווה שנוכל לקדם את הנושא.

משה ארבל: אני מציע כחלק ממסקנות הוועדה לקרוא לשר המשפטים בנושא הזה.

משה ארבל: זה שינוי מהותי וחשוב.

יוסף ג'בארין: כן, נקטעת לרגע.

יוסף ג'בארין: שומעת אותנו?

סוזאן דסוקי: אני אומרת שקיים חוסר של חקיקה נגד גזענות במדינת ישראל.

סוזאן דסוקי: כל בן אדם יכול להתהלך ברחוב, להיות גזען ולהתנהג בצורה גזענית כל עוד לא מדובר בעבירה פלילית או בעוולה אזרחית, וזה אומר שהיא כוללת גם התבטאויות כאלה ואחרות, גזעניות, והן לא מהוות שום עבירה פלילית ואי אפשר בעצם לטפל בדבר הזה.

יוסף ג'בארין: סוזאן, את מתייחסת אולי למצב המצוי.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאחת התובנות של הדיון הזה בעקבות הסרטון והצהרות אחרות, האם לא הגיע הזמן פשוט לבחון מחדש את כל המצב המשפטי לעניין העבירה של הסתה לגזענות, פגיעה בפרטיות ככל שזה מתקשר, ולגבי המבחנים שצריך לאמת כדי להתמודד באופן יעיל יותר עם התופעה שהולכת ומתרחבת, של דברי גזענות גם במגזר הפרטי ולצערי גם ברמה של נושאי תפקידים ציבוריים בכירים.

סוזאן דסוקי: מסכימה איתך לחלוטין.

סוזאן דסוקי: אני חושבת שהגיע הזמן לדון בשאלת החקיקה, למה היא נותנת מענה ולמה היא לא נותנת מענה ואיך אפשר לתת מענה גם במישור הזה בתחום החקיקה.

סוזאן דסוקי: עוד שתי נקודות שהייתי רוצה ממש בקצרה.

סוזאן דסוקי: הדבר שהייתי רוצה להעלות זה לגבי מעסיק, כגון ערוץ תקשורת בא ואומר, אני לא מוכן, אני צריך לחשוב האם להמשיך ולהעסיק אותו כי הוא מייצג בעצם איזושהי דמות חינוכית בעבור ילדים קטנים.

סוזאן דסוקי: אני חושבת שזה משהו שאי אפשר להתעלם ממנו ופה צריך לתת את הדעת על הדבר הזה.

סוזאן דסוקי: הדבר האחרון שהייתי רוצה להעלות זה גם נושא, אנחנו מדברים על ועדה לזכויות הילד, מצבם של הילדים בחברה הבדואית.

סוזאן דסוקי: רק לפני שנתיים פורסם דוח, אמנם עוסק בסוגיה אחרת אבל הוא כן משקף איזושהי תמונה כללית של החברה הבדואית.

סוזאן דסוקי: צוין שם מפורשות שכ-50% מהקטינים בחברה הבדואית נמצאים במצב של סיכון, ואני חושבת שכל הנושא הזה של היעדר משאבים ראויים לכלל הילדים בחברה הבדואית זאת גם שאלה של מדיניות ממשלתית, ויש חשש כאשר מדובר בפערים כל כך גדולים בין מצבם של ילדים באוכלוסייה - - -

יוסף ג'בארין: זה נשמע מקוטע אבל אני בהחלט מסכים איתך עם שלוש הנקודות המאוד חשובות, אחת לעניין אולי הצורך כיום להעריך את המצב המשפטי, החקיקה קיימת ואת המגבלות במצב המשפטי שאולי לא מאפשרות התמודדות יעילה יותר עם תופעות גזעניות.

יוסף ג'בארין: שתיים, כל מה שקשור למציאות של ילדים בסיכון, במצוקה, היקפי העוני בקרב הילדים הערבים-הבדואים, והסוגיה השלישית, סוגיית החינוך.

יוסף ג'בארין: אלה בהחלט שלושה היבטים מאוד חשובים בדיון הזה.

יוסף ג'בארין: בעניין החינוך אני אחבר את זה לפני שאני חוזר לחבריי, חברי הכנסת.

יוסף ג'בארין: נציגי משרד החינוך, חשוב לנו לשמוע אולי נציג אחד בזמן הקצר שנשאר לנו.

יוסף ג'בארין: דניאלה, מנהלת תחום דעת הוראה ממשרד החינוך.

דניאלה פרידמן: עמוס שביט ייצג אותנו.

דניאלה פרידמן: הוא מתכלל את כל התגובה שלנו.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

יוסף ג'בארין: עמוס איתנו?

עמוס שביט: כן, אני כאן אבל חשבתי שתרצה לתת למנהל מחוז דרום לתת התייחסות.

עמוס שביט: הוא גם נמצא איתנו, חברי, מנהל מחוז דרום, כי הוא מתכלל את כל מה שקשור לחינוך בחברה הבדואית.

עמוס שביט: אני כממונה למניעת גזענות במשרד החינוך יכול להתייחס לפעולות שמשרד החינוך עושה בתחום הזה, כמי שמתכלל את זה, ורם זהבי ידע לדבר בכל מה שקשור למצב החינוך בחברה הבדואית בדרום, אז השאלה מה עדיף.

יוסף ג'בארין: לגבי מה משרד החינוך עושה, אנחנו מאוד נשמח בוועדה לקבל, אם יש לכם מסמך כתוב שיפרט את פעילות המשרד בתחום הזה.

יוסף ג'בארין: אנחנו מאוד נשמח לקבל את זה.

יוסף ג'בארין: אנחנו גם מתכוונים לקיים עוד דיונים בסוגיות הללו, אבל אולי התייחסותך באופן ספציפי למקרה עצמו, למקרה הסרטון בהיבטים החינוכיים שלו והאם משרד החינוך מתכוון ליזום איזשהו מהלך בעקבות הסרטון והשיח הציבורי סביבו.

עמוס שביט: תראה, נקודתית ספציפית לאירוע הזה אין לי הרבה מה להתייחס מלבד העובדה שלי באופן אישי הבטן התהפכה.

עמוס שביט: הרגשתי כמו דקירה בבטן כשראיתי את הסרטון, מטבע הדברים כמו הרבה ישראלים או כמו הרבה אנשי חינוך, אבל אני יודע לדבר בשם משרד החינוך ומערכת החינוך וכמי שממונה למניעת גזענות במערכת החינוך.

עמוס שביט: קודם כל חשוב להדגיש שביעדים האסטרטגיים לשנת הלימודים הקרובה זה נמצא בהחלט בשני יעדים, הן במטרה 2 והן במטרה 3, ההיבטים של מניעת גזענות, חינוך למעורבות אזרחית וסולידאריות חברתית.

עמוס שביט: אני מדבר על מטרה 2.

עמוס שביט: מטרה 3 מדברת על הוגנות ושיוון הזדמנויות לכלל התלמידים בישראל, וככל שתרצה ויש לנו את הזמן לכך אדוני היושב ראש, אני יכול לפרט שמונה צירי פעולה שאנחנו מקדמים כדי להטמיע ערכים של מניעת גזענות במערכת החינוך, מתחומי הדעת השונים דרך הכשרה ופיתוח של עובדי הוראה, דרך מפגשים בין תלמידים, מפגשי למידה שמקדמת חברתי דנה פרידמן שנמצאת איתנו, ועד חדר מורים מגוון שאנחנו מקדמים, וכבר המספרים שכאן הם יחסית יפים.

עמוס שביט: טיפול בנושא של הגיל הרך, תוכנית "הדרך החדשה" שאנחנו מטמיעים פנימה וכמובן שיתוף פעולה עם בית הנשיא בתוכנית "תקווה ישראלית".

יוסף ג'בארין: מה שאנחנו מתכוונים לעשות בהמשך גם לדברים שלך אבל גם תכננו את זה קודם, הוועדה הזו בשיתוף אולי גם עם ועדת החינוך תרצה לקיים דיון מיוחד על חינוך לשוויון וחינוך נגד גזענות.

יוסף ג'בארין: אני מניח שתהיה לנו ישיבה מיוחדת שתעסוק בזה ואז זה ייתן לנו אפשרות יותר להעמיק בנושאים החשובים הללו בכלל וכמובן כלפי האוכלוסייה הערבית-הבדואית.

יוסף ג'בארין: אם רם איתנו, ירצה להוסיף בקצרה כמה מילים?

יוסף ג'בארין: אתה שומע אותנו, רם?

רם זהבי: אני שומע.

רם זהבי: כן, אני אתכם.

רם זהבי: אשמח להתייחס.

רם זהבי: קודם כל אני מברך אותך על הדיון.

רם זהבי: אני חושב שכולנו שמחים, מי שמלווה פה את החברה הבדואית במערכת החינוך בחברה הבדואית, שמחים על כל דיון ציבורי ועל כל הזדמנות שמעלים על סדר-היום של ממשלת ישראל וכנסת ישראל את מצבה של החברה הבדואית.

רם זהבי: אנחנו עומדים בחזית של הליווי ושל קידום החברה הבדואית בדרום, במשרד החינוך.

רם זהבי: אני יכול לומר, דבר מפורסם הוא שאנחנו מיישמים את תוכנית החומש שהיא מתעדפת באופן נרחב מאוד את מערכת החינוך הבדואית על פני מערכת החינוך במדינת ישראל בתוכניות ממוקדות שהתכלית שלהן זה העלאת ההישגים באופן שמתחיל משלב גן הילדים ועד התיכון.

רם זהבי: אנחנו מתמודדים עם העצמה של תחומי השפה, תחומים של הדרכת הורים, תחומים של מניעת אלימות גם בתוך הקהילה פנימה וכמובן שיפור הישגים.

רם זהבי: אנחנו התברכנו בשנתיים האחרונות בשינויים בתוצאות.

רם זהבי: אנחנו לא מדברים רק על השקעה אלא השקעה שמניבה תוצאות.

רם זהבי: אנחנו יכולים להתגאות בעובדה שבשנה זאת, וזה טרם פורסם ואני מקדים רגע את המאוחר, בטיוטות של התוצאות שנדגמו, של בחינות הבגרות בשנת תשע"ט יש לנו בתי ספר בחברה הבדואית שעשו פריצת דרך היסטורית ביחס למה שהיו ההישגים של החברה הבדואית.

רם זהבי: כולם דיברו רק לפני שנה על הסוגיה של הישגי התלמידים בפיזה.

רם זהבי: אנחנו משקיעים מאמץ רב לשיפור הישגים ולטיוב תהליכי ההוראה והלמידה וגם הניהול של בתי הספר.

רם זהבי: יפורסם בשבועות הקרובים מפת התגמול הדיפרנציאלי, זה התוספת שמוענקת למורים שהביאו את התלמידים שלהם להישגי בגרות יוצאי דופן.

רם זהבי: זה תגמול שמחולק למורי התיכון במדינת ישראל.

רם זהבי: לראשונה בקיץ הקרוב יזכו מורים מהחברה הבדואית שפרצו דרך, - - - שוות ערך למה שקורה במערכת החינוך במדינת ישראל, זאת אומרת התוכניות שלנו לקידום הישגים מניבות תוצאה טובה.

רם זהבי: כמובן שאני לא יכול להתעלם מהעובדה שקיימים פערים מאוד גדולים במערכת החינוך הבדואית, אבל אני רוצה לשים כאן רגע איזושהי נקודה - - -

יוסף ג'בארין: כן, אם אפשר רק בקיצור כי אנחנו חייבים לסיים.

רם זהבי: יש יחסי גומלין מובהקים ואני מזמין את הוועדה ואת כל נבחרי הציבור לבוא לסייר איתנו כאן בנגב.

רם זהבי: יחסי הגומלין הם בין ההתיישבות שהיא התיישבות קבע, וההישגים הלימודיים של תלמידים בהתיישבות הקבע, ובין תמונת המצב של התיישבות פזורה וההישגים הלימודיים של תלמידי פזורה.

רם זהבי: הפערים הם סביב סוגיית ההתיישבות ולכן אני חושב שנכון תעשה ממשלת ישראל שהיא תשב על המדוכה, תסגור את סוגיית ההתיישבות, תעביר את מרבית התושבים להסדרה של התיישבות קבע.

רם זהבי: משרד החינוך נכון לבנות גם בתי ספר בהתיישבות הקבע.

רם זהבי: הוא פועל על זה גם עבור תלמידי הפזורה, מבנים משופרים ומבנים שעומדים בסטנדרטים של מדינת ישראל.

רם זהבי: בתוך השיפור הזה אנחנו מייד מזהים גם שינויים ברמת ההישגים, ברמת הלמידה והאפקטיביות של התהליכים החינוכיים.

רם זהבי: יש לנו עוד דרך ארוכה.

רם זהבי: אני אתמול פרסמתי איגרת, שלחתי אותה גם לשר החינוך, גם למנכ"ל משרד החינוך ולכל החברים שלי במשרד החינוך.

רם זהבי: אני מזמין את מערכת החינוך להתארח גם בתוך מערכת החינוך בחברה הבדואית כי אנחנו מערכת חינוך מארחת.

רם זהבי: יש לנו יופי של בתי ספר שהם גם בתי ספר ניסויים, גם בתי ספר עם אג'נדות ואני חושב שדרך המפגשים האלה אנחנו שוברים גם סטיגמות וגם דעות קדומות.

רם זהבי: החברה הבדואית היא לא חברה שיש להירתע ממנה.

רם זהבי: אדרבא ואדרבא, היא חברה שאנחנו מרגישים שווים בני שווים איתה.

רם זהבי: היא עם דלת פתוחה, היא ישראלית לכל דבר, היא פטריוטית, היא מחויבת למדינה והיא חיה כמו שווה בין שווים.

רם זהבי: רק מי שלא מכיר ולא חי איתם יכול לטעות באיזה שהם סטריאוטיפים שהם זרים, הם מנוכרים, הם לא רלוונטיים ואני דוחה אותם בשאט נפש.

רם זהבי: אני מזמין גם את חברי הוועדה וגם את כל נבחרי הציבור להיות יחד איתנו במשך כמה ימים.

רם זהבי: אנחנו נסייר במוסדות החינוך.

רם זהבי: יש במה להתגאות במה שמשרד החינוך עשתה בשנים האחרונות.

רם זהבי: אפשר לראות אפילו במועצות האזוריות, גם אצל סלאם אל אטרש, גם אצל איברהים אל-הוואשלה פריצות דרך יוצאות דופן ואנחנו גאים על התוכנית הממשלתית.

רם זהבי: אני רק מציין שהתוכנית הממשלתית תסתיים ב-2020.

רם זהבי: ב-2021 ממשלת ישראל תחליט על תוכנית חומש חדשה ואנחנו כולנו מצפים שתוכנית החומש הזאת תרחיב את ההשקעות של ממשלת ישראל בקידום ההישגים של החברה הבדואית במערכת החינוך.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, אנחנו בהחלט נרצה לסייר וכמובן נהיה בקשר עם משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: גם הודעתי בתחילת הישיבה הזו שנקיים כמה דיונים שקשורים למצבם ומעמדם של ילדים בעיקר באזור הנגב.

יוסף ג'בארין: הראשון בהם יהיה בשבוע הקרוב, על ילדים בגילאי 3 עד 5 שעדיין בלי מסגרות חינוך, ולכן אני מניח שיהיו לנו עוד ישיבות ושיח ביחד בנושאים הללו.

יוסף ג'בארין: היות והיינו כבר צריכים לסיים, אז אולי כמה משפטים, יוסי טייב חבר הוועדה ואחר כך חבר הכנסת עודה, ונסיים.

יוסף טייב: תודה אדוני היושב ראש על ההזדמנות לבוא ולהביע מחאה.

יוסף טייב: אני חושב שחובתנו כחברה ישראלית, בוודאי כנבחרי ציבור, ובכוונה אני אומר נבחרי ציבור של כלל הציבור הישראלי בישראל וזה לא משנה אם זה ציבור חרדי, אתיופי, ערבי, בדואי.

יוסף טייב: אנחנו נבחרי ציבור של כולם וחובת המחאה שלנו צריכה להיות מחאה אמיתית, חזקה.

יוסף טייב: אני קורא לכל הגורמים הרלוונטיים להשתמש בכל הכלים שיש ברשותם ואם חסר כלים, עלינו כנבחרי ציבור לתת להם את הכלים הנוספים לבוא ולהילחם בדבר הזה, בנגע צרעת הזה, בנגע הרע כדי לעקור את הנגע הזה.

יוסף טייב: אני חושב שהגדרה של יהודי אמורה להיות ביישנים, רחמנים, גומלי חסדים לאדם באשר הוא אדם, ולא משנה אם הוא יהודי או אינו יהודי.

יוסף טייב: איזהו מכובד המכבד את הבריות?

יוסף טייב: והסרטון הזה, כשאני ראיתי אותו, אני פניתי לאדוני היושב ראש ומחיתי, אבל באמת היה לי חשוב לבוא ולמחות בציבור נגד התופעה הזאת, נגד הסרטון הבזוי והגזעני הזה, ואני אומר את זה באמת מקרב לב כי זאת תופעה לצערי שהולכת והיא מתפשטת, אם זה מול המגזר הערבי, הבדואי, החרדי.

יוסף טייב: אנחנו רואים את התופעה הזאת לצערי בחברה הישראלית, שהולך ומתפשט ועלינו כנבחרי ציבור לעשות הכול כדי לעצור את הדבר הזה במיידי ועדיף שעה אחת קודם.

יוסף ג'בארין: זה בהחלט התפקיד שלנו לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: כמובן אתה איתנו במאבק הזה גם כחבר הוועדה.

יוסף ג'בארין: אחרון הדוברים, חבר הכנסת עודה.

איימן עודה: חברי יוסף, אני מברך אותך על הישיבה הכול כך חשובה.

איימן עודה: זה מילוי תפקיד בצורה הטובה ביותר.

איימן עודה: חברים, אפשר להזדעזע ולהמשיך הלאה ואפילו הזעזוע זה חלק ממנגנון פנימי בשביל להגיד שאני לא גזען, אבל לא לעשות דבר אמיתי בשביל לשנות המצב.

איימן עודה: אני שמעתי את משה ארבל ואני מעריך את הבן אדם.

איימן עודה: פעם אמרתי לו, אתה הבן אדם הנכון בממשלה הלא נכונה.

איימן עודה: אני מעריך אותו, והוא אמר דברים כדורבנות.

איימן עודה: אני מאוד מעריך אותו, וגם הלהט, גם הנימה.

איימן עודה: מאוד מעריך.

איימן עודה: באמת זו הערכה שעומדת בפני עצמה.

איימן עודה: יחד עם זאת, להיות שותף בממשלה שמקדמת חוק הלאום, לקדם חוקים גזעניים ולהצביע בשם הקואליציה ולהיות בשלטון במשך עשרות שנים והמצב ממשיך כמו שהוא, אני חושב, חברים, אם אנחנו באמת רוצים לטפל, יש בעיות שורש.

איימן עודה: מה זאת אומרת כפרים בלתי מוכרים?

איימן עודה: מה זאת אומרת?

איימן עודה: אין מערכת חינוך, אין מים, חשמל כמו שצריך.

איימן עודה: אלה השאלות העיקריות.

איימן עודה: מה זה להזדעזע ולבוא ולהגיד כמה מילים ולהמשיך ולהישאר בממשלות שעושות את כל הקיפוח נגד האזרחים הערבים בנגב?

איימן עודה: מה זאת אומרת?

איימן עודה: מה אומר הדבר הזה?

איימן עודה: חברים, לכן יש בעיות עומק.

איימן עודה: צריך לטפל בהן.

איימן עודה: מי שעשה את מה שעשה פגע בעיקר בילדים מבחוץ אבל גם בילדים שהיו בתוך הרכב עצמו.

איימן עודה: היה לנו את המקרה של מיכאל בן זקרי.

איימן עודה: דרך אגב, אנחנו לא רוצים אנשים שיצילו אנשים וימותו ולהגיד עליהם שהם טובים.

איימן עודה: הלוואי שמיכאל בן זקרי היה חי וקיים בינינו בשביל להעריך אותו פנים מול פנים, אבל נקודת אור מול נקודת חושך.

איימן עודה: אפשר אחרת, חברים, ואחרת, לדבר על גורמי העומק ולטפל בבעיות העומק.

איימן עודה: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה חברי, חבר הכנסת עודה.

יוסף ג'בארין: באמת היה חשוב לנו לקיים את הדיון הזה גם אם הוא קצר ולא התאפשר לשמוע את כולם בהיבטים החשובים שעלו כאן.

יוסף ג'בארין: תחילה, לא רק להצביע על המקרה המקומם, המגעיל, המזעזע, לגנות אותו כמובן אלא גם לקשר אותו לסוגיות היותר רחבות, סוגיית החינוך והצורך שמשרד החינוך יתגייס כדי להתמודד עם תופעת הגזענות וכדי לקדם ערכים של שוויון, של סובלנות, של הכלה של כולם, של כבוד לאחר, של כבוד לקבוצות מוחלשות, כבוד לקבוצות מיעוט.

יוסף ג'בארין: הסרטון כאן באופן ספציפי התייחס לערבים-הבדואים באופן כללי לא רק בנגב, ולכן גם חשוב לנו המסרים הללו של כבוד הדדי ושל הערכת האחר, הערבי-הבדואי שאנחנו גם גאים בו וגאים בעשייה שלו אל מול כל הקשיים והאפליה וההדרה שהאוכלוסייה הערבית-הבדואית מתמודדת איתו.

יוסף ג'בארין: עלתה גם סוגיית המצב המשפטי והצורך לבחון מחדש האם באמת המצב המשפטי כיום מאפשר התמודדות יעילה עם תופעות של גזענות ועם ביטויי גזענות.

יוסף ג'בארין: אני הקשבתי לדברי נציגי משרד המשפטים על הצורך לבחון את המצב כיום בהתחשב במציאות שהתפתחה בשנים האחרונות, ולכן זו באמת קריאה למשרד המשפטים לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: אנחנו נשמח כמובן להיות שותפים.

יוסף ג'בארין: התחושה שלנו היא שהמשפט הישראלי, בין אם זה החוק, בין אם זה מערכת המשפט ובין אם זה גם היועץ המשפטי לממשלה, פרקליטות המדינה, אינם ממלאים את התפקיד הנחוץ כדי להתמודד עם תופעת הגזענות כדי לבלום תופעות אלו, ולכן זו גם סוגיה של תיקוני חקיקה וגם סוגיה של מדיניות.

יוסף ג'בארין: הנושא האחרון כמובן מבחינת סדר הדברים אבל כולם התייחסו אליו, סיבות העומק של העוני בקרב האוכלוסייה הערבית-הבדואית היא ההכרה ביישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: בעיקר הדרישה שלנו להכיר ביישובים האלה ולתת לילדים בנגב להתפתח כמו כל הילדים האחרים, להכיר בזכות התושבים על הקרקעות ולאפשר פשוט חיבור לתשתיות בסיסיות: חיים, חשמל, אינטרנט.

יוסף ג'בארין: כולנו גם מכירים את הסוגיה העכשווית של הקושי של עשרות אלפי תלמידים בנגב ללמוד מרחוק בגלל הקשיים הללו.

יוסף ג'בארין: בנוסף, כמובן לכלל השירותים החינוכיים ושירותי הרווחה שהאוכלוסייה הערבית-הבדואית זכאית להם.

יוסף ג'בארין: אלה נושאים שהוועדה לא רק מעלה אותם בענייני המלצות אלא תמשיך לעסוק בהם לפחות ככל שזה מתקשר למעמדם וזכויותיהם של ילדים ערבים בכלל וילדים ערבים-בדואים בנגב בפרט.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להודות לכל המשתתפים בדיון ולאלה שהיו איתנו גם בזום.

יוסף ג'בארין: יהיו לנו הזדמנויות נוספות לחזור יותר לעומק בנושאים שעלו כאן.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכולם ושלא יחזרו על עצמם סרטונים כאלה שיחייבו אותנו לנהל דיונים.

יוסף ג'בארין: נרצה להתמקד בפיתוח וקידום ערכים של שוויון, סובלנות, הבנה, אותו חלום שדיבר עליו חבר הכנסת משה ארבל, שכולם ירגישו בשוויון וכולם גם יקבלו יחס שוויוני, הוגן ומכבד.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.