ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 90, 2020-07-13 12:30

אחמד טיבי: הצעה לסדר היום בנושא: החשש מפגיעה בשילובן בתעסוקה של נשים חרדיות וערביות, של חבר הכנסת מיקי לוי וחבר הכנסת סעיד אלחרומי.

אחמד טיבי: במקור זה היה גם של חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, אבל היא הייתה אז בבידוד, לכן אני אתייחס אליה כאילו היא אחד המציעים.

מיקי לוי: אנחנו נמצאים בגל קשה של קורונה ובגל קשה מאוד של קורונה כלכלית ששוטף את כל המשק.

מיקי לוי: אני מאוד מקווה שהוא לא ישאיר אחריו הרס רב.

מיקי לוי: אני מאוד מקווה שלא יהיו משפחות שיידחקו אל קו העוני.

מיקי לוי: על פי הנתונים של שירות התעסוקה, רק כ-340,000 איש חזרו לעבודה מתוך 1.2 מיליון אנשים.

מיקי לוי: המשמעות היא שאחוז האבטלה הוא סביב ה-20%, הוא עומד על כ-800,000 מובטלים.

מיקי לוי: אלה היו הנתונים האופטימיים.

מיקי לוי: הערכות מדברות שעד סוף ספטמבר יישארו כ-400,000 מובטלים במשק.

מיקי לוי: ספק אם התכניות של האוצר ישנו משמעותית את התמונה, למרות הניסיונות לתת מענק להחזרת העובדים למשק.

מיקי לוי: על פי הכלכלנית הראשית של האוצר, עם פרוץ משבר הקורונה נשים ערביות רבות איבדו את עבודתן עקב יציאה לחל"ת.

מיקי לוי: מכיוון שרבות מהן משתכרות גם כך שכר מינימום, או מועסקות במשרה חלקית, דמי האבטלה שהן מקבלות נמוכים ועשויים להכניס אותן ואת המשפחות שלהן למעגל העוני.

מיקי לוי: לפני שפרץ משבר הקורונה, כ-45.3% מהמשפחות הערביות נמצאו במעגל העוני, ואחוז העסקה של נשים ערביות נכון ל-2017 עמד בערך על כ-35%.

מיקי לוי: מבדיקה שנעשתה במספר לשכות תעסוקה במגזר, משבר הקורונה יעלה את שיעור הנשים המובטלות בצורה משמעותית.

מיקי לוי: כאלו שיצאו לחל"ת - בסדר גודל של 50%.

מיקי לוי: הנתונים מעלים חשש כבד כי בטווח הארוך רבות מהנשים המפוטרות לא יוכלו להשתלב מחדש בשוק התעסוקה, שזה מאוד מאוד מדאיג.

מיקי לוי: לצד המשבר הגדול בכל הנוגע לנתונים על תעסוקת נשים ערביות, הנתונים על תעסוקת נשים חרדיות אינם מעודדים.

מיקי לוי: בקרב משפחות חרדיות רבות הנשים הן המפרנסות העיקריות במשק הבית.

מיקי לוי: בימי שגרה שיעור העוני בחברה החרדית עומד על 43%, אפילו יותר מהחברה הערבית.

מיקי לוי: בימים אלה הוא הולך וגדל.

מיקי לוי: יש בעיה שמייחדת את העובדות החרדיות, והיא שאין להן גישה לאינטרנט ולכן הן מתקשות להירשם בלשכות התעסוקה, בביטוח הלאומי, לשם קבלת מענקים לעצמאיים.

מיקי לוי: אם לא די בכך, הרי שבתכנית הממשלתית אין כל התייחסות לטובת עידוד תעסוקה במגזר הערבי והחרדי.

מיקי לוי: גם לא בתכניות החדשות.

מיקי לוי: התחום הזה קרוב מאוד לליבי.

מיקי לוי: אני רואה במגזרים האלה מעודדי צמיחה עתידיים של מדינת ישראל.

מיקי לוי: הם מאוד מאוד חשובים למשק.

מיקי לוי: אני מקווה שנדע לייצר תוצרים בסיום הדיון.

מיקי לוי: אין לי פתרונות קסם, אדוני, אני מודה, אבל אני מצפה מהאוצר וממשרד התעסוקה והרווחה לחשוב מחוץ לקופסא, לא להשאיר את הנשים הערביות והחרדיות מאחורה, כי אז הפער הזה ילך ויתעצם עם השנים.

סעיד אלחרומי: אנחנו בזמן קורונה.

סעיד אלחרומי: גם הנושא מדבר על תקופת קורונה.

סעיד אלחרומי: דנו בנושא הזה רבות כשחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן הייתה יושבת-ראש הוועדה למעמד האישה.

סעיד אלחרומי: דנו במיוחד בנושא הנשים בחברה הבדואית, בפרט בנגב.

סעיד אלחרומי: מדובר בשתי האוכלוסיות החלשות במדינה.

סעיד אלחרומי: כשאנחנו מדברים על נשים, הן עוד יותר מוחלשות.

סעיד אלחרומי: המספרים מדברים בעד עצמם.

סעיד אלחרומי: 35% מהנשים הערביות היו מועסקות ב-2017.

סעיד אלחרומי: בנגב השיעור היה פחות מזה בהרבה.

סעיד אלחרומי: מגיפת הקורונה ומה שעבר על החברה הישראלית מאז חודש מרץ הגביר מאוד את המצוקה הזאת.

סעיד אלחרומי: הכפרים הלא מוכרים לא מחוברים לעולם החיצון מבחינת אינטרנט, מבחינת תשתיות.

סעיד אלחרומי: היו סגרים חדשות לבקרים, משרדי הממשלה היו סגורים.

סעיד אלחרומי: חלק גדול מהנשים לא נרשמו בלשכות התעסוקה ולכן מצבן החמיר עוד יותר.

סעיד אלחרומי: המשפחות האלו נכנסו למעגל העוני.

סעיד אלחרומי: ראינו את זה בחדרי המצב, ראינו את זה בחדרי החירום לחלוקת מזון שקיימנו.

סעיד אלחרומי: היה לנו חדר מצב שחילק אלפי מנות מזון בנגב.

סעיד אלחרומי: דרך אגב, 90% מהלקוחות היו נשים, בעיקר מהכפרים הלא מוכרים.

סעיד אלחרומי: זה מסמל הכל.

סעיד אלחרומי: אני חושב שחייבת להיות התייחסות בתכנית הממשלתית לאוכלוסייה הזאת.

סעיד אלחרומי: האוכלוסייה החרדית דומה במצבה לאוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת ששני חברי הכנסת שקדמו לי, גם חבר הכנסת מיקי לוי וגם חבר הכנסת סעיד אלחרומי, הטיבו לתאר את המצב הקיים.

עאידה תומא סלימאן: בדיונים שהתקיימו בוועדת הרווחה הזמנית היה ברור ש-55% מאלה שהוצאו לחל"ת היו נשים, למרות שאחוז הנשים שנמצאות בשוק העבודה הוא הרבה פחות מהמספר הזה.

עאידה תומא סלימאן: ביקשנו אז פילוחים לפי סוגי תעסוקה שונים ולפי מגזרים שונים.

עאידה תומא סלימאן: אפילו שאחוז הנשים בתוך המגזר היה נמוך, האחוז של הנשים שהוצאו לחל"ת היה יותר גבוה מאחוז הגברים שהוצאו לחל"ת.

עאידה תומא סלימאן: יקפצו ויגידו לי שחלק מהנשים רצו להיות בבית כי לילדים לא היה סידור.

עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שזה נכון, אבל זה עדין מבהיר את התמונה שקיימת והתפישה שקיימת כאילו שתעסוקת נשים זה משהו פריבילגי, כאילו זה משהו משני ולא צורך קיים.

עאידה תומא סלימאן: בשנים האחרונות, לאחר כל מיני תכניות ועבודה מאומצת, ועקבתי אחרי זה כשהייתי יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, בקושי הצלחנו להגיע ל-40% תעסוקה של נשים ערביות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא רוצים לעבור את הקורונה ולראות שחזרנו שנים אחורה במספר הנשים המועסקות -20% או 25% - ולהתחיל לעלות משם.

עאידה תומא סלימאן: כל תכנית ממשלתית חייבת לקחת בחשבון איך היא מייצרת מקומות עבודה חדשים או תומכת בנשים שאיבדו את מקומות העבודה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא מדברים על נדבות, אנחנו לא מדברים רק על סיוע כלכלי, אנחנו מדברים על יצירת מקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: בכל הנושא של החינוך, הבריאות והרווחה צריך לייצר מקומות עבודה לנשים, כולל זה שנשים ערביות ייכנסו לבתי ספר יהודיים.

עאידה תומא סלימאן: אין שום סיבה שנשים ערביות לא יוכלו ללמד כל נושא בבתי ספר כאלה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לעשות איזה שהוא סנכרון בין הגורמים השונים הממשלתיים.

עאידה תומא סלימאן: הנושא של הכשרה מקצועית והכשרות מקצועיות במדינה הוא מצב "על הפנים".

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן להתאים אותו לעידן החדש, להתחיל לתת לנשים אופציות תעסוקה יתר טובות.

אביעד שוורץ: כחלק מהמשבר התעסוקתי הגדול שיש עכשיו במדינה שיש מאות אלפי דורשי עבודה, ישנה קבוצה של נשים ערביות ונשים חרדיות שדורשות עבודה.

אביעד שוורץ: חשוב מאוד לטפל בהן.

אביעד שוורץ: אין פה איזה שהוא רצון לא לתמוך באותן אוכלוסיות.

אביעד שוורץ: שיעורי התעסוקה בקרב נשים ערביות, כמו שחבר הכנסת מיקי לוי ציין, נמוכים עוד לפני הקורונה.

אביעד שוורץ: יש מענק ממשלתי לטובת הנושא הזה של קידום תעסוקה של נשים ערביות.

אביעד שוורץ: יש חשיבות להורדה משמעותית בשיעור האבטלה כדי ששוק העבודה יחזור לשגרה רגילה ואז יגדיל ביקושים באופן כללי בשוק העבודה גם לטובת נשים ערביות וחרדיות.

אביעד שוורץ: ישנה תכנית הכשרות שתיתן הכשרות מקצועיות לעשרות אלפי מובטלים, כאשר בתוכה יהיו לא מעט נשים ערביות וחרדיות.

עאידה תומא סלימאן: צריך לתפור חליפה מיוחדת.

עאידה תומא סלימאן: צרך לחשוב במיוחד מה הצרכים, במה הן יכולות לתרום, איזה סוג עבודה הן עשו.

עאידה תומא סלימאן: העניין של הכשרות והשתלבות זה לא מתאים.

אביעד שוורץ: ההכשרות יאפשרו לאותן נשים שלא רכשו הכשרה עד כה, לרכוש הכשרה חדשה.

אביעד שוורץ: אם זה שוברי הכשרה, זה מאפשר להן לבחור את ההכשרה שהן רוצות ללכת אליה.

אביעד שוורץ: השובר ניתן על ידי גוף מכווין משירות התעסוקה או ממרכזי הכוון של זרוע העבודה שפוגשים את האדם, עוזרים לו בהכוון התעסוקתי.

אביעד שוורץ: אני משער שבזמן הקרוב, כשתתייצב יותר תמונת המובטלים, נוכל להבין יותר לעומק מה המאפיינים ומה הצרכים של האוכלוסייה שלא חזרה לשוק העבודה.

אביעד שוורץ: עדיין יש הערכות שחלק מהמובטלים יחזרו למקום עבודתם הקודם, בפרט העובדים שנמצאים בחל"ת.

אביעד שוורץ: לאוכלוסייה שלא תחזור נתחיל לתת את ההכשרות שיעזרו לה להשתלב בעוד כמה חודשים בשוק העבודה.

אימאן ח'טיב יאסין: הגשתי בקשה להקמת שדולה בנושא תעסוקת נשים ערביות וחרדיות, אני מקווה שהיא תאושר.

אימאן ח'טיב יאסין: הנושא של תעסוקת נשים ערביות וחרדיות הוא נושא מאוד מרכזי שיכול להיות מנוף למשק ולאותן נשים ומשפחותיהן, במיוחד אם אנחנו נזכיר שוב פעם ושוב פעם את הנושא של מעגל העוני, איפה העוני רווח ומתרווח.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים שתהיה תכנית מותאמת לצרכים של הנשים, של החברה, לראות איך אנחנו יכולים לעשות את ההצלבה הזאת כדי להביא רווח לחברה בכללותה.

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שהגיע הזמן להפסיק לדבר על הכשרה מקצועית כזאת או הכשרה מקצועית אחרת, אלא לחשוב בראייה כוללת ומעמיקה לגבי אותם צרכים, לשים תכנית מגובה תקציבית שמטרתה ברורה, מדודה, כדי שנגיד לעצמנו בעוד שנתיים, שלוש, ארבע וחמש שנים לאן אנחנו רוצים להגיע.

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו צריכים לבדוק את עצמנו לפי התכנית, אם אנחנו בכיוון הנכון או לא בכיוון הנכון.

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמחה מאוד שיש הסכמה לגבי הקול הזה.

אימאן ח'טיב יאסין: בהתחלה לא רצו לאשר את השדולה כי אמרו שיש משהו דומה.

אימאן ח'טיב יאסין: מה זה הדבר הדומה?

אימאן ח'טיב יאסין: שיש שדולה לתעסוקת נשים חרדיות.

אימאן ח'טיב יאסין: כשאני מגישה שדולה משותפת לערביות וחרדיות, אתם אומרים לי שיש משהו דומה רק לחרדיות.

אימאן ח'טיב יאסין: בגלל זה עכשיו זה נמצא בתהליך של ערעור.

אימאן ח'טיב יאסין: אני מקווה שהדיון הזה יתרום למתן תשובה נכונה וראויה.

משה יפרח: אכן המצב הרבה יותר קשה בערים הנדבקות של החרדים ושל הערבים.

משה יפרח: אין ספק שצריך פה טיפול שונה מהטיפול הרגיל.

משה יפרח: להגיד "עוד הכשרה מקצועית" זה לתת משהו שלא בטוח שבסוף יהיה אפקטיבי.

משה יפרח: אנחנו בדיון עם אגף התקציבים לקבל תקציבים לאותן אוכלוסיות כדי לעשות התאמות לפי הצרכים שלהן.

משה יפרח: צריך לשבת יחד עם המגזרים האלה, לראות מה הצרכים שלהם, מה היכולות שלהם, ולנסות לבנות להם חליפה שמתאימה להם.

משה יפרח: אנחנו יודעים שיש פערים מאוד גדולים, פערים דיגיטליים.

משה יפרח: אנחנו רוצים להעביר אותם הכשרה מקצועית מותאמת.

משה יפרח: שירות התעסוקה, עוד לפני פרוץ המשבר, ידע לטפל באוכלוסיות האלו, ידע להתאים את עצמו לאותן אוכלוסיות.

משה יפרח: אני חייב לציין שהסתובבתי במהלך המשבר הזה לא מעט בלשכות בערים ערביות כמו שפרעם, סכנין ורהט.

משה יפרח: אנשים יכלו לבוא ללשכה ולהגיש את הבקשה להירשם לשירות התעסוקה.

משה יפרח: לי לא ידוע כיום על כאלה שרצו להירשם ולא הצליחו.

משה יפרח: ככל שמצאנו אנשים כאלה רשמנו אותם רטרו כדי שלא יפסידו.

משה יפרח: אנחנו נמצאים עכשיו עם שיקול דעת מאוד מקל בגלל המצב.

סעיד אלחרומי: האם ישנה אפשרות להירשם רטרו?

סעיד אלחרומי: האם זה פורסם?

משה יפרח: פרסמנו את זה גם בתקשורת.

סעיד אלחרומי: יש כאלה שהוציאו אותם לחל"ת ולא נרשמו.

סעיד אלחרומי: הם הפסידו כמה חודשים בגלל הסגרים.

משה יפרח: ככל שידוע לנו, וככל שהיו בקשות, נתנו שיקול דעת לאותם מנהלי לשכות לרשום רטרו, בעיקר בגלל הפערים הדיגיטליים, בעיקר בגלל שהבנו שלא יכול להיות שבן אדם שהוא לא דיגיטלי יפסיד את הקצבה שזאת זכות הקיום שלו.

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את הבעיה מקרוב במגזר הערבי ובמגזר החרדי.

ינון אזולאי: גם כאשר נשים חרדיות וערביות כבר מקבלות את העבודה, אנחנו יודעים בדיוק באיזה דרג הן מקבלות אותה.

ינון אזולאי: בכל מקום נותנים להן שכר התחלתי.

ינון אזולאי: אחד הפתרונות נמצא במשרד הכלכלה בתכנית 4.17,4.

ינון אזולאי: 18,4.19 ו-4.20.

ינון אזולאי: מדובר שם על פריפריה, חרדיות ומגזר ערבי.

ינון אזולאי: אני יודע שהיא לא מתוקצבת בגלל שאין תקציב במדינה.

ינון אזולאי: יש להמשיך את התכניות האלו.

ינון אזולאי: מה שקורה היום זה שהנשים עובדות את הזמן של התכנית, אחר כך זזות הצידה כי לא ממשיכים לתקצב אותן.

ינון אזולאי: צריך לעשות את זה לטווח יותר ארוך, לדאוג שלא מפטרים אותן מהעבודה.

ינון אזולאי: גם עכשיו, במצב של המשבר, צריך להמשיך את התכניות האלו.

ינון אזולאי: אלו תכניות שצריך לתקצב.

ינון אזולאי: הן הפתרון לתעסוקה של האוכלוסיות האלו.

ינון אזולאי: במי פוגע משבר הקורונה?

ינון אזולאי: באנשים שנמצאים במקומות שמטילים עליהם סגר, שאלה המקומות של הציבור החרדי והציבור הערבי.

ינון אזולאי: העסקים שנמצאים שם נסגרים באופן אוטומטי.

ינון אזולאי: הם הנפגעים הראשונים.

ינון אזולאי: גם לאלה שיכולים לצאת לעבוד מחוץ לאזור הסגר אומרים שהם לא יכולים לצאת לעבוד כי הם מגיעים מאזור הסגר.

ינון אזולאי: כשאתם מכריזים על סגר, אל תכריזו לפני שאתם יודעים מה הפתרון הכלכלי, לא רק הבריאותי.

ינון אזולאי: כאשר הולכים לעשות סגר ביישוב ערבי או בשכונה חרדית, הפיצוי צריך להיות מאותו רגע.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שאדם בסגר לא יכול לצאת לעבודה.

ינון אזולאי: לא יכול להיות שלאישה בריאה שהיא לא בבידוד אתה אומר לא לצאת, כי בכך אתה נותן מכה לפרנסה של אותן משפחות, אתה נותן מכת מוות כלכלית לאותן משפחות.

משה יפרח: צריך לקחת בחשבון שהארכת דמי האבטלה לאוכלוסיות האלו לא פתרה את הבעיה, כי דמי האבטלה שלהן גם ככה מאוד נמוכים.

משה יפרח: אנחנו יודעים שגם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי למעלה מ-50% מהנשים עובדות בחלקיות משרה.

משה יפרח: הפתרון של הארכת דמי אבטלה לאותן נשים הוא לא פתרון.

משה יפרח: נשמח לקבל את העזרה של הוועדה המכובדת הזאת כדי לסייע להן בהכשרות, בתקצובים נוספים.

רועי אסף: כל התקציבים שהיו אצלנו בתחום העבודה והרווחה הועברו למשרד העבודה.

רועי אסף: אני מסכים עם חברת הכנסת עאידה תומא על כך שיש צורך לבודד את המידע בצורה טובה.

רועי אסף: יש תחומים במגזר הערבי או בחברה הערבית שלא נפגעו מהמשבר הכלכלי בקורונה, כמו תחום הרפואה שהוא רווי עובדים מהחברה הערבית.

רועי אסף: יש תחומים שנפגעו.

רועי אסף: צריך למקד מאמץ באוכלוסייה שהכי נפגעה, צריך לכוון את המשאבים בצורה הטובה ביותר על מנת לשרת את הציבור.

מייסא גראבלי: עוד לפני משבר הקורונה המצב של נשים ערביות בשוק התעסוקה לא היה טוב.

מייסא גראבלי: גם הנתון שקיבלנו מלשכת התעסוקה על אחוז הנשים הערביות שהושבתו הוא לא נתון ריאלי, הוא לא נכון, משום שכ-15% מהנשים הערביות מועסקות בלי שהמעסיקים מדווחים עליהן.

מייסא גראבלי: יש הרבה יותר נשים מובטלות בשוק העבודה הערבי.

מייסא גראבלי: אחוז המובטלות בקרב הנשים החרדיות גבוה מאוד.

מייסא גראבלי: צריך למסד את המושג של אפליה כבסיס לפעולות הממשלה להסרת החסמים העומדים בפני נשים מהאוכלוסיות המודרות.

מייסא גראבלי: הדבר צריך להיעשות על ידי הוספת יעדים ממשלתיים לשיפור איכות התעסוקה.

מייסא גראבלי: צריך להפסיק להסתכל על כמות הנשים המועסקות, ולהתחיל לדאוג לאיכות של התעסוקה של אותן נשים, בפרט בתחום השכר, בהיקף המשרה.

מייסא גראבלי: עוד לפני הקורונה נשים ערביות קיבלו 10,15 שקלים לשעת עבודה.

מייסא גראבלי: היום, אחרי ששוק התעסוקה הפך לשוק תעסוקה של מעסיקים, החשש שלנו שנשים ערביות וגם חרדיות ייפגעו עוד יותר.

מייסא גראבלי: צריך שתהיה אכיפה בצורה יותר רצינית מצד משרד העבודה.

מייסא גראבלי: האכיפה צריכה להיות במקומות העבודה - אם זה על ידי חקירות יזומות, גלויות וסמויות, וכמובן על ידי עידוד קיום סדנאות להקניית ידע בנוגע לזכויות עבודה במקום העבודה למעסיקים ולעובדות.

מייסא גראבלי: צריך לעשות קמפיינים, לפרסם קמפיינים בשפה הערבית והעברית כדי להנגיש את הידע המשפטי.

מייסא גראבלי: אנחנו חושבות שצריך לשפר את השילוב של העובדות הערביות והחרדיות בשוק העבודה על ידי פיתוח תכניות הכשרה איכותיות.

מייסא גראבלי: צריך שהתכניות האלו ייעשו בצורה יעילה.

מייסא גראבלי: צריך להרחיב את תנאי הזכאות להשתתפות בתכניות ההכשרה במימון המדינה.

מייסא גראבלי: צריך להוסיף תכניות הכשרה בתחומים ומקצועות חיוניים שהשכר בהם הוא גבוה.

מייסא גראבלי: חוץ מזה שצריך לתמרץ עסקים לקבל נשים ערביות וחרדיות למקום עבודה, אני רוצה לדבר על שיפור המענה בנוגע להטרדות מיניות בקרב החברה הערבית והחרדית.

מייסא גראבלי: צריך לבחון את העניין הזה, לנסות לעשות מחקרים על הטרדות מיניות בקרב העובדות החרדיות והערביות כדי לאמוד את היקף התופעה.

מייסא גראבלי: יש לטפל בה על ידי הקמת ועדה מקצועית שתתווה מדיניות לטיפול בהטרדות מיניות בחברה הערבית והחרדית.

מייסא גראבלי: לא מדברים על הטרדות מיניות במקום העבודה, בגלל המאפיינים החברתיים בחברה הערבית ובחברה החרדית.

עאידה תומא סלימאן: עד כמה אתם, גורמי הממשלה השונים, מסונכרנים בתכניות שלכם, וכמה יש דגש מיוחד על תכניות לנשים ערביות?

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שלרשות לפיתוח כלכלי היו כמה רעיונות, אבל יש אתכם, יש את לשכות התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: האם יש איזה שהוא גוף מתכלל שמנסה לדחוף ולתאם בין כל הגורמים בנושא הזה?

עאידה תומא סלימאן: למה אין מדיניות ברורה של תמרוץ המעסיקים לקבל נשים ערביות לעבודה?

עאידה תומא סלימאן: כשרצו לשלב את הרופאים שהגיעו מברית המועצות, להכניס אותם לעבודה, הייתה תכנית עבודה מיוחדת שסבסדה את קליטתם במקומות העבודה.

עאידה תומא סלימאן: האם יש לכם תכניות כאלו?

רועי אסף: יש סנכרון בין משרדי הממשלה.

רועי אסף: הקושי הוא להצליב את הנתון הבא: השוני בין חברה ערבית לחברה יהודית.

רועי אסף: בחלק מהמקרים יש כלים דומים ולא משפיעים.

רועי אסף: זו הצלבה אחת של מידע על מנת לתת את התוצר הטוב ביותר.

רועי אסף: הדבר השני, איך בונים תכנית ייעודית לחברה ערבית כשהמידע משתנה, כשהוא לא קבוע.

רועי אסף: אין מידע ודאי שמראה פגיעה ספציפית.

רועי אסף: כל אחד מהכלים הקיימים שהממשלה מפעילה מתאימים את עצמם.

רועי אסף: נשמח להיות איתך בקשר כדי לענות על שאלות באופן מפורט יותר.

רועי אסף: נשמח לשמוע אם יש משהו שאנחנו יכולים לעשות טוב יותר או להיות פתוחים יותר.

רועי אסף: אני פתוח יחד עם כל פקידי הממשלה לשמוע כל דבר מחוץ לדיון הספציפי הזה.

איתן רגב: אני רוצה להציג תובנות ממחקר שעשינו לקראת סוף פסח על האתגרים של האוכלוסייה החרדית בעקבות המשבר.

איתן רגב: אני מדבר על המצוקות, האתגרים וההזדמנויות בהשוואה לאוכלוסייה הערבית, בפרט אצל נשים חרדיות וערביות.

איתן רגב: הדבר הראשון שבדקנו זה את הפגיעות הכלכלית.

איתן רגב: ראינו שלמשפחות חרדיות יש פחות מרווח תמרון כי אין ירידה אוטומטית בהוצאות תחבורה ובהוצאות נסיעה לחו"ל.

איתן רגב: מדובר ב-2,000 שקל לחודש שיורדים מההוצאות של משפחות ערביות ויהודיות, לא ממשפחות חרדיות.

איתן רגב: מכיוון שהם כבר חיים על הקצה - שם יש יותר מצוקה.

איתן רגב: לגבי התחום התעסוקתי.

איתן רגב: אנחנו רואים שהענפים שהכי נחשפו למשבר היו מסחר סיטונאי, שירותי אירוח ואוכל, אומנות ובידור.

איתן רגב: לנשים חרדיות יש חשיפה מועטה לתחומים האלה בהשוואה לציבור הכללי, אבל לנשים ערביות יש חשיפת יתר למסחר סיטונאי וקמעונאי.

איתן רגב: זה אומר שהפגיעה בהן גדולה יותר לעומת הפגיעה בנשים החרדיות.

איתן רגב: כמובן שהענף שבו יש חשיפה גדולה ביותר גם לנשים ערביות וגם לנשים חרדיות זה ענף החינוך.

איתן רגב: 40% מהנשים החרדיות מועסקות בחינוך ו-31% מהנשים הערביות מועסקות בחינוך.

איתן רגב: שם התמונה מורכבת.

איתן רגב: העובדה שיש להן ייצוג יתר כעובדות משרד החינוך מספק לחלקן ביטחון תעסוקתי.

איתן רגב: יש גם משרות חינוך שהן לא מטעם משרד החינוך, כמו מטפלות, סייעות ומורות מחליפות.

איתן רגב: שם יש מצוקה גדולה, בפרט בקרב 4,000 מטפלות חרדיות שנפגעה להן מאוד העבודה כי הן עצמאיות.

איתן רגב: אם מדברים על ההזדמנויות שהמשבר הזה מספק, אז הענפים שלא נפגעו הם ענפים שמאפשרים עבודה מהבית, ענפים שיש לנשים חרדיות חשיפה מועטה אליהם.

איתן רגב: אנחנו יודעים שלפני המשבר 60% מהציבור החרדי עשה שימוש במחשב ו-50% עשה שימוש באינטרנט.

איתן רגב: הנגישות התחבורתית של נשים חרדיות ושל נשים ערביות היה משהו שפגע בתעסוקה שלהן.

איתן רגב: אנחנו יודעים ששני שליש מהחרדים מוכנים לעבוד מחוץ ליישוב המגורים, כאשר זמן הנסיעה שהם מוכנים לנסוע הוא קצר.

איתן רגב: עבודה מהבית יכולה מאד לטפל בבעיה הזאת, יכולה להכניס עוד אנשים לשוק העבודה.

איתן רגב: אם מסתכלים על מספר המפרנסים, אז מספר המפרנסים הוא נמוך בקרב החרדים והערבים.

איתן רגב: רק ב-46% ממשקי הבית החרדיים והערביים יש שני מפרנסים, כאשר בכל השאר יש מפרנס אחד או אפס מפרנסים, ולכן כשמפרנס אחד יורד זו בעיה מאוד גדולה.

איתן רגב: אנחנו לא יודעים מה היקף ההכנסות הלא מדווחות, אבל אנשים שהיו להם הכנסות לא מדווחות לפני המשבר לא זכאים עכשיו לדמי אבטלה, לא זכאים למענקים לעצמאיים.

איתן רגב: יכול להיות שהמצוקה שם מאוד גדולה.

איתן רגב: זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת.

איתן רגב: מרחב התמרון של המשפחות נמוך, לכן חשוב בתקופת המשבר שתהיה מודעות גבוהה של הרשויות למצוקה, חשוב שיינתן סיוע איפה שנדרש.

איתן רגב: ההתבלטות של עובדות חינוך ערביות וחרדיות בשוק העבודה, בייחוד סייעות ומטפלות שהן לא עובדות משרד החינוך, יכולה להיות גם הזדמנות להשיג תמהיל ענפי יותר מאוזן בשוק העבודה כדי להכשיר לענפים שמאופיינים בפריון ובשכר יותר גבוהים.

איתן רגב: האילוצים של המשבר מאלצים חלק ניכר מהציבור החרדי והערבי להיכנס לתוך העולם הדיגיטלי.

איתן רגב: צריך לשמר את המומנטום הזה, כי זה יכול להציע אפשרויות תעסוקה בשכר גבוה יותר וזה יכול לטפל בבעיה של הנגישות החברתית.

איתן רגב: זה לא מספיק לדבר רק על מה שהעובדים צריכים, צריך גם לבדוק מה השוק צריך.

איתן רגב: לא מספיק להכשיר עובדים במה שהם רוצים להיות מוכשרים, צריך לראות שתהיה להם עבודה בזה אחר כך.

איתן רגב: לא להסתכל על נשים כמסכנות ולהציע להן עבודה במה שנוח, אלא לדאוג לספק להן עבודה במקצועות נדרשים עם שכר גבוה.

איתן רגב: פרסמנו עכשיו מסמך מאוד גדול על מה נחוץ, על הרפורמות שנחוצות בהכשרות מקצועיות באגף להכשרות מקצועיות.

אחמד טיבי: הצעה לסדר-היום בנושא: העדר ייצוג הולם לערבים בשירות המדינה, של חבר הכנסת מנסור עבאס.

מנסור עבאס: על חשיבות הגיוון התעסוקתי כבר אמר נציב שירות המדינה, פרופ' דניאל הרשקוביץ, את דברו.

מנסור עבאס: הוא אמר ככה: "אני רואה בגיוון התעסוקתי ערך ראשון במעלה, שיבטיח את מקצועיותו וחיוניותו של שירות המדינה.

מנסור עבאס: שירות המדינה, המשקף את החברה הישראלית על כל גווניה, נהנה מהיתרונות שיש לכל חלק באוכלוסייה".

מנסור עבאס: יש בשירות המדינה מעל ל-80,000 עובדים ב-96 יחידות, כשמתוכם יש פחות מ-10,000 עובדים ערבים שמועסקים, כמעט 12%.

מנסור עבאס: כוח העבודה הערבי במדינת ישראל הוא 20% מכוח העבודה הכללי.

מנסור עבאס: אין ספק שהאחוז שאני מציין בשירות המדינה הוא פחות משיעורם של הערבים בכוח העבודה הכללי.

מנסור עבאס: אחוז העובדים שהם בעלי מוגבלויות הוא 3.8%, 3,000 פקידים, שזה פחות מהיעד הממשלתי שהוא 5%.

מנסור עבאס: גם בחברה החרדית מועסקים היום 1.2%, 927 פקידים, כשהיעד הממשלתי הוא 7%.

מנסור עבאס: אני חושב שיש לנו פה עניין לא רק עם החברה הערבית, יש לנו גם עניין עם החברה החרדית ועם האוכלוסייה של אנשים בעלי מוגבלויות.

מנסור עבאס: כמובן שאת אותה בעיה אפשר למצוא בקרב החברה האתיופית ובקרב החברה של העולים חדשים.

מנסור עבאס: 60% מהעובדים הערבים בשירות הציבורי הם במערכת הבריאות.

מנסור עבאס: אם נוציא את אותם 60%, אנחנו מגיעים למקסימום 4% שמועסקים בשירות המדינה.

מנסור עבאס: גם מבחינת הדירוג של העובדים, 61% נמצאים בדרג הכניסה שהוא הדרג הנמוך מתוך ארבעת הדרגים בשירות המדינה.

מנסור עבאס: 0.6% מכוח העבודה בשירות המדינה, כוח העבודה הערבי, הוא בדרג הבכיר.

מנסור עבאס: אנחנו כמעט נעלמים במוקדי קבלת ההחלטות.

מנסור עבאס: גם תמונת המצב בחברות הממשלתיות והחברות שנמנות על החברות הממשלתיות והמעורבות לא מזהירה.

מנסור עבאס: בחברת הדואר יש 255 עובדים ערבים מתוך 5,600 עובדים כמעט.

מנסור עבאס: יש 127 עובדים ערבים בחברת החשמל מתוך כמעט 12,000 עובדים, ויש 81 עובדים ערבים מתוך 3,300 עובדים ברכבת ישראל.

מנסור עבאס: למדתי את החלטות הממשלה מ-2003,2006,2007,2008,2009.

מנסור עבאס: אין בעיה בקבלת החלטות.

מנסור עבאס: הממשלה ידעה לקבל החלטות ולהציב יעדים.

מנסור עבאס: אנחנו רואים שהבעיה נמצאת במקום אחר, היא נמצאת ברמת היישום והביצוע.

מנסור עבאס: הוקמה ועדה להסרת חסמים בנושא הזה.

מנסור עבאס: ההמלצות של הוועדה הזאת אומצו.

מנסור עבאס: המלצה אחת הייתה על שכר דירה, כי מדובר באנשים שגרים בפריפריה.

מנסור עבאס: משרדי הממשלה ממוקמים במרכז.

מנסור עבאס: על מנת לפתור את הנושא של הדיור, הממשלה קבעה שהיא משתתפת בשכר דירה בסכום של 2,000 שקלים.

מנסור עבאס: קיבלנו תלונות על כך ש-2,000 שקלים לא מספיקים.

מנסור עבאס: ההחלטה הזאת התקבלה ב-2009.

מנסור עבאס: אנחנו היום כבר ב-2020.

מנסור עבאס: צריך לשדרג.

מנסור עבאס: יש חסמים בעניין של המודעות של הציבור הערבי.

מנסור עבאס: אין גישה קלה למידע.

מנסור עבאס: חוסר המודעות מביא את האנשים לפספס הזדמנויות.

מנסור עבאס: יש גם חסם פסיכולוגי.

מנסור עבאס: אנשים מוכשרים שיש להם יכולת לגשת למשרות מסוימות חוששים מכך שהם לא יתקבלו למשרה.

מנסור עבאס: אחת ההמלצות של הוועדה להסרת חסמים הייתה להכניס בוחנים לוועדות השונות שמראיונות או מקבלות את המועמדים למשרות השונות.

מנסור עבאס: למרות שהממשלה אישרה את ההמלצות, עדיין יש חסמים ואנחנו לא מצליחים להגיע לנתון שאנחנו מעוניינים.

מנסור עבאס: הממשלה קבעה יעד של 10% ב-2007, כשלפני זה היה 8%.

מנסור עבאס: מתי הגענו ל-10%?

מנסור עבאס: הגענו לכמעט 10% ב-2015, באיחור של שלוש או ארבע שנים.

מנסור עבאס: זה איחור שמתלווה אליו יישום מעוות של ההחלטה הזאת.

מנסור עבאס: אמנם אנחנו היום נמצאים ב-12%, אבל תחום הבריאות לוקח מעל ל-60% מהנתח הזה.

מנסור עבאס: נציבות שירות המדינה הייתה אמורה לפקח, לבקר וליזום.

מנסור עבאס: לפי החלטות ממשלה היא מוסמכת לקבוע משרות ייעודיות.

מנסור עבאס: אחוז העובדים הערביים בנציבות שירות המדינה הוא 3%.

מנסור עבאס: אם נציבות שירות המדינה לא מהווה מודל מייצג, שאר יחידות המינהליות בשירות הציבורי לא יצייתו להוראות ולא יממשו את היעדים שנקבעו.

מנסור עבאס: אני יודע שבנציבות שירות המדינה מדברים היום על 15% לקראת 2025.

מנסור עבאס: אנחנו היום נמצאים ב-12%.

מנסור עבאס: זה לא נכון, זה לא הוגן וזה לא הולם את כוח האדם הערבי במדינה.

מנסור עבאס: במתווה שניסחתי או גיבשתי, ואני מעוניין שהוא יועבר דרך ועדת הכספים כסיכום או כדרישות שלנו, קודם כל צריך לקבוע יעד חדש ל-2025 כך שלפחות 20% מעובדי המדינה יהיו מבני החברה הערבית, בהתחשב במגזרים השונים ובעדות השונות בתוך האוכלוסייה הערבית, כולל הדרוזים והצ'רקסים.

מנסור עבאס: שנית, לקדם תכנית עבודה של חמש שנים, עד 2025, לקידום ייצוגם ההולם של בני החברה הערבית במשרדי הממשלה השונים וביחידות הסמך.

מנסור עבאס: זה האתגר שעומד בפנינו.

מנסור עבאס: ההיגיון של להכניס כוח אדם ופקידים, במיוחד פקידים במשרות בכירות למשרדים השונים, הוא כדי שהם יוכלו להשפיע על החלטות ברמות השונות ולהיטיב עם כל האוכלוסיות שמרכיבות את החברה הישראלית באופן כללי.

מנסור עבאס: הנקודה השלישית, שעד סוף 2025 35% לפחות מהמשרות החדשות המוקצות כל שנה בהתאם לצרכים הרגילים ייועדו לבני החברה הערבית.

מנסור עבאס: המשרות שאנחנו מדברים עליהן הן משרות פנויות, הן משרות חדשות, והן משרות מיועדות שהממשלה מחליטה שהיא רוצה להכניס לשירות הציבורי כדי לאזן את ההרכב של השירות של הציבורי.

מנסור עבאס: ראוי שבמשרות החדשות, גם המיועדות וגם הנוספות, האחוז של בני החברה הערבית, על מנת לתקן את העוול שיש, לא יפחת מ-30%.

מנסור עבאס: למה משרדי הממשלה לא מיישמים את ההחלטות?

מנסור עבאס: צריך לקבוע מנגנון פיקוח אדוק על המשרדים השונים, על היחידות השונות, וללכת בגישה של מקל וגזר, מה שאומר שאת המשרד שמיטיב לממש את המדיניות אפשר לתגמל, ועל המשרד שימשיך להתעלם מהחלטות ומהיעדים ניתן להטיל עונשים מסוימים.

מנסור עבאס: חשוב שכל מתווה חדש יענה על הערך העליון של שוויון בין האזרחים.

מנסור עבאס: אנחנו לא רוצים להשאיר את הקבוצות השונות מתוסכלות ומסתכלות על שירות המדינה כשירות שלא נותן להן את המענה הראוי.

מנסור עבאס: אנחנו לא רוצים שיגידו אחר כך שיש חוסר אמון בשירות הציבורי, שאנשים לא משתפים פעולה עם ההחלטות ועם המדיניות וכו'.

מנסור עבאס: זה הזמן שהכנסת עצמה תגיד את דבריה בנושא הזה.

מנסור עבאס: אנחנו התחלנו את הצעד הראשון.

מנסור עבאס: היושב-ראש ד"ר אחמד טיבי טיפל בנושא הזה לפני שנים רבות.

מנסור עבאס: הוא גם עמד בראש ועדה מיוחדת בנושא הזה.

מנסור עבאס: אין ספק שהוא הצליח לקדם את הנושא הזה, אבל הדרך עוד ארוכה.

מנסור עבאס: אנחנו שוב יוצאים לדרך חדשה, כדי שנוכל לממש את הזכות הבסיסית הזאת של שוויון בשירות המדינה, בחברות הממשלתיות ובחברות המעורבות.

אחמד טיבי: חבר הכנסת מנסור עבאס, היטבת להציג נושא חשוב, והפירוט שלך קלע לעניין.

אחמד טיבי: אכן לפני מספר שנים עמדתי בראש ועדת חקירה פרלמנטרית לקליטת ערבים בשירות הציבורי.

אחמד טיבי: היא הכריחה את כולם לשים על השולחן את המספרים בנוגע לכל משרד ממשלתי, לכל יחידת סמך, לכל מנכ"ל, לכל ראש אגף וכדומה.

אחמד טיבי: הדרך עוד ארוכה לשילוב אמיתי וייצוג הולם של הערבים בשירות המדינה, בחברות הממשלתיות ובסקטור הציבורי.

רועי אסף: התכנית שחבר הכנסת הציג היא תכנית טובה.

רועי אסף: הוא באמת התייחס לכל הסעיפים.

מור ברזני: אני רוצה להצטרף לדברים שנאמרו ולומר שיש עדיין פערים.

מור ברזני: גם אנחנו מסתכלים על כל קבוצות האוכלוסייה שזכאיות לייצוג הולם בהתאם לשיעורן באוכלוסייה ובכוח העבודה.

מור ברזני: זו הנקודה שבה נרצה להיות - ששירות המדינה ייצג את החברה הישראלית במגוון הדרגים, במגוון התפקידים ובמגוון היחידות השונות.

מור ברזני: צרך לומר שזו גם לשון החוק - סעיף 15א בחוק שירות המדינה (מינויים).

מור ברזני: לפני שנתיים הוקם האגף בנציבות שירות המדינה שאני עומדת בראשו.

מור ברזני: מדובר באגף שהוא יחסית חדש.

מור ברזני: המטרה שלו היא להאיץ את התהליכים כדי לסגור את הפערים שנוצרו במשך שנים ביחס לכל קבוצות האוכלוסייה.

מור ברזני: יש מגמת עלייה עקבית בשיעור ייצוגם של בני החברה הערבית.

מור ברזני: אם אנחנו מסתכלים על המערכות, אנחנו רואים שמערכת הבריאות היא מערכת יחסית מגוונת.

מור ברזני: המיקוד שלנו בטיוטת ההחלטה שנביא ממש בחודשים הקרובים לאישור: קידום הערבים שכבר נמצאים במערכת, והבטחה שכל תכניות העתודה השונות יורכבו משיעורם של ערבים בהתאם לגודלם באוכלוסייה.

מור ברזני: כמובן שהדבר הזה נלווה לתהליך השיווק והגיוס לשירות המדינה, ששם אנחנו יודעים שיש לנו חסמים משמעותיים.

מור ברזני: החלטת הממשלה, שבעזרת השם נביא בקרוב לאישור הממשלה, מתייחסת לסיפור של גיוס, לסיפור של קידום ולסיפור של שימור עובדים.

אחמד טיבי: מה השיעור שתבקשו?

מור ברזני: כפי שציין מקודם חבר הכנסת עבאס, אנחנו רוצים להמליץ על 15%, אבל אני לא רוצה להתחייב כי הממשלה צריכה לאשר את האחוז הזה.

מור ברזני: זה עד שנת 2024.

אחמד טיבי: עלייה של 3% במשך ארבע שנים?

מור ברזני: אם נסתכל על דרגי הבינים ועל הדרגים הבכירים, זה הרבה יתור מ-3%, ושם המיקוד שלנו.

אחמד טיבי: בשלושת הדרגים הבכירים כמעט ואין ערבים.

מור ברזני: נכון.

מור ברזני: אלה נתונים שמדאיגים אותנו.

מור ברזני: אני חושבת שאנחנו צריכים להתמקד באיכות, כשאיכות זה דרגי הביניים והדרגים הבכירים.

מור ברזני: גם במערכת הבריאות, אבל בעיקר במערכת משרדי הממשלה שהיא המערכת האסטרטגית שמעצבת איך המדינה נראית.

אוסאמה סעדי: באמת דיון חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: כמובן שאתה, אדוני היושב-ראש, מלווה את הנושא מלפני שנים רבות, וגם הייתה ועדת חקירה פרלמנטרית לקליטת אקדמאים ערבים, שהיה לה תפקיד חשוב בהעלאת המודעות של ייצוג הולם ודחיפה כל משרדי המשלה על מנת להגיע ליעד של 10% על פי החלטת ממשלה מספר 2579 מ-2007.

אוסאמה סעדי: ליעד הזה היה צריך להגיע ב-2012.

אוסאמה סעדי: אנחנו היום ב-2020.

אוסאמה סעדי: פניתי יחד איתך ויחד עם חברתנו סונדוס לראש הממשלה ולראש המשלה במכתב בו ביקשנו יעד מעבר ל10%.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו עומדים היום על 12%, צריך לפחות עוד 5% כדי להגיע ל-17%.

אוסאמה סעדי: קיבלתי נתונים מדאיגים שמראים שאנחנו לא בתהליך של שיפור, אנחנו בתהליך של נסיגה.

אוסאמה סעדי: מתחילת שנת 2020 מונו רק 34 ערבים מתוך 485.

אוסאמה סעדי: במשרד הבינוי והשיכון - שלושה מתוך 57.

אוסאמה סעדי: במשרד האנרגיה - חמישה מתוך 54.

אוסאמה סעדי: בתחבורה - 10 מתוך 81.

אוסאמה סעדי: אם אנחנו מדברים על 34 מתוך 485, מדובר באחוז וחצי.

אוסאמה סעדי: חשוב לעקוב אחר הנושא הזה, על מנת להגיע להחלטת ממשלה בדבר יעד חדש.

אחמד טיבי: שני הנושאים שנדונו כאן

אחמד טיבי: בפני ועדת הכספים הם נושאים חשובים וקשורים אחד בשני.

אחמד טיבי: הנושא הראשון: החשש מפגיעה בשילובן בתעסוקה של נשים חרדיות וערביות, והנושא השני: ייצוג הולם לערבים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: ניתנו לוועדה מספרים ונתונים המראים תמונה מדאיגה, לעיתים אף מביכה מבחינת ייצוג, בעיקר ייצוג ערבים בשלושת הדרגים הבכירים בשירות המדינה.

אחמד טיבי: בחלק מהמשרדים, אם מנכים את משרד הבריאות, המצב הוא מצב עגום, כפי שציין חבר הכנסת עבאס.

אחמד טיבי: כך לגבי הצורך החשוב של שילוב נשים ערביות וחרדיות בתעסוקה.

אחמד טיבי: בהוצאה לחל"ת 55% הן נשים, למרות ששיעורן בתעסוקה הוא הרבה יותר נמוך.

אחמד טיבי: ועדת הכספים רואה חשיבות רבה בקליטת יותר נשים בעבודה, לרבות נשים ערביות וחרדיות.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לחברי הכנסת מיקי לוי, סעיד אלרחרומי ועאידה תומא סלימאן על היוזמה להעלות את הנושא.

אחמד טיבי: נושא של ייצוג ערבים בשירות המדינה הוא נושא כבד וחשוב ביותר.

אחמד טיבי: חשוב שנמשיך לעקוב אחריו.

אחמד טיבי: תודה לחבר הכנסת מנסור עבאס שהעלה את הנושא לסדר היום במליאה ועכשיו בדיון בוועדת הכספים.

אחמד טיבי: הנושא מצריך מעקב ומחייב קבלת החלטת ממשלה במקום ההחלטה הקודמת שפג תוקפה.

אחמד טיבי: היעד, לפי דעתי, צרך להיות יותר מ-15%, לא 15%, וצריך לצמצם את מרווח הזמן - לא עד 2024, אלא פחות.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לחברי הכנסת היוזמים.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לחבר הכנסת אוסאמה סעדי על הנתונים החשובים שהוא הציג פה.

אחמד טיבי: תודה רבה לכולם.