הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 23, פרוטוקול מספר 4, 2020-07-13 09:33

יוסף ג'בארין: בוקר טוב לכולם, סבאח אל חיר, היום יום שני, 13 ביולי, ישיבה שלישית של הוועדה לזכויות הילד והיא תעסוק לדעתי באחד הנושאים הכי חשובים שהוועדה הזו עסקה בהם בשנים האחרונות וגם תמשיך לעסוק הפעם, הנושא של בטיחות ילדים בישראל בכלל, אבל אולי באופן מיוחד היום נמקד את הדיון בתוכנית הלאומית לבטיחות ילדים, תוכנית חומש שהחלה בעצם ב-2017 גם בליוויה של קודמתי בתפקיד כאן, חברת הכנסת ד"ר יפעת שאשא ביטון.

יוסף ג'בארין: התוכנית הזו התקדמה במהלך לפחות שנתיים-שלוש הראשונות ואנחנו עכשיו לקראת אולי השנה הרביעית וזו ההזדמנות באמת לבחון מה קורה בהתקדמות התוכנית, מה הושג, מה עוד לא הושג.

יוסף ג'בארין: אני מבין שבגלל המצב המיוחד כיום יכול להיות שיש קשיים תקציביים.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שאיתנו גם נציג משרד האוצר, שנוכל גם לעמוד על הדברים גם ברמה התקציבית.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לפתוח ולהגיד לכם שהוועדה הזו מרגישה באמת שליחות בנושא הזה של להגן על שלומם ועל בטיחותם של ילדים בישראל.

יוסף ג'בארין: אני חושב שמרבית המחקרים בנושא גם בישראל וגם בעולם מראים שמרבית מהתאונות הקטלניות של ילדים אפשר באמת היה לחסוך ואז אפשר היה לחסוך בחיי ילדים ואפשר היה לחסוך בכל מה שקשור לישראל, באלפי ואולי עשרות אלפי ילדים נפגעים.

יוסף ג'בארין: אני מבין שסטטיסטית אנחנו מדברים על כך שילדים מגיעים לחדרי מיון בישראל כמעט כל שלוש דקות ובממוצע הם נשארים שלושה עד ארבעה ימים באשפוז, מה שבהחלט יכול להראות על התופעה הקשה הזו.

יוסף ג'בארין: אני גם מבין שמבחינת ממוצע, המספרים מדברים על בסביבות 115-116 ילדים שנופלים קורבן לכל סוגי התאונות: דרכים, פגיעות בבית, טביעות, פגיעה בחצר הבית.

יוסף ג'בארין: כל מספר הוא גדול אבל המספר הזה, כשאנחנו משווים אותו אולי לגודל של שלוש כיתות שבעצם נמחקות בשנה בגלל תאונות קטלניות של ילדים, זה רק מראה על חשיבות הדיון וחשיבות ההתקדמות בנושא כדי לקדם בטיחותם של כל הילדים.

יוסף ג'בארין: אני מציע שנפתח אולי בעדכון היות והישיבה האחרונה בנושא הייתה לפני כשנתיים, אז בשנה האחרונה היו בעיקר בחירות, אז לא הייתה לנו הזדמנות בוועדה לשמוע עדכון לגבי קצב ההתקדמות של התוכנית, מה הושג ומה מתעכב.

יוסף ג'בארין: אולי נתחיל ממשרד הבריאות שבעצם התוכנית מבוצעת בחסותו.

יוסף ג'בארין: האם פרופ' גרוטו איתנו, המשנה למנכ"ל המשרד?

תמי ברנע: הוא לא נמצא.

יוסף ג'בארין: הוא עדיין לא איתנו.

תמי ברנע: אולי שני המזכירה?

תמי ברנע: לא, אז זהבה רומנו.

יוסף ג'בארין: זהבה רומנו שהיא מנהלת התוכנית, היא גם מנהלת המחלקה לשירותים רפואיים במשרד הבריאות.

יוסף ג'בארין: זהבה איתנו?

זהבה רומנו: כן, אני אתכם.

זהבה רומנו: הייתי מאוד שמחה שפרופ' גרוטו יהיה איתנו ויאמר את הדברים אבל אני מקווה שהוא יוכל להצטרף בהמשך.

זהבה רומנו: קודם כל תודה רבה היושב ראש על הפתיח המעודד שסיפרת על התוכנית הלאומית.

זהבה רומנו: התוכנית הלאומית באמת עשתה בשנתיים האחרונות כברת דרך.

זהבה רומנו: אני אשתדל לספר באמת על קצה המזלג כדי לתת מקום לחבריי השותפים בתוכנית, וזאת הזדמנות מאוד טובה להודות לכולם על שיתוף הפעולה שאני זוכה לו וכולנו זוכים לו בעצם מהשותפים.

זהבה רומנו: אני רוצה להודות גם לארגון "בטרם" שמלווה אותנו בתוכנית בכל התהליכים.

זהבה רומנו: תמי, אפשר להעלות את המצגת ששלחנו?

תמי ברנע: כן.

זהבה רומנו: אני באמת אתן איזושהי סקירה ממש קצרה לאור הנתונים הקשים שהיו בשנת 2012, והנתונים האלה לצערנו עדיין מלווים אותנו.

זהבה רומנו: אולי קצת פחות נפגעים, פחות נהרגים אבל לאור הנתונים הקשים שהיו בשנת 2012 הוחלט על ההקמה של התוכנית.

זהבה רומנו: הוחלט לעשות מיפוי בכל משרדי הממשלה לגבי מה נעשה בנושא של בטיחות ילדים.

זהבה רומנו: הוקם איזשהו מסמך עב-כרס של תוכנית עם משימות מה צריך לעשות בכל משרד ומשרד.

זהבה רומנו: התוכנית הזאת תומחרה.

זהבה רומנו: זאת הייתה תוכנית מאוד גדולה, מאוד מקיפה.

זהבה רומנו: בשנת 2017 הוחלט לצמצם את התוכנית לחמישה משרדי ממשלה שהם חמישה משרדי ממשלה רלוונטיים, כאשר אתם רואים את השותפים שהיו בתחילת הדרך ואת הצמצום לחמישה משרדי ממשלה, שזה משרד החינוך, משרד התחבורה, משרד הרווחה ומשרד הכלכלה.

זהבה רומנו: אלה חבריי השותפים לתוכנית הלאומית.

זהבה רומנו: אני גאה לבוא ולומר שבעצם כל החברים התגייסו והמשימה הכי חשובה שהייתה בעצם של התוכנית זה לשים את הנושא של בטיחות ילדים בתוכניות העבודה של המשרדים, לשים את זה כחלק נכבד בתוך תוכנית העבודה.

זהבה רומנו: קודם לכן זה היה נושא שהוא היה פרוייקטלי.

זהבה רומנו: לא עוד.

זהבה רומנו: התוכנית הלאומית הפכה להיות משימה חשובה בתוכניות העבודה של כל משרד ומשרד.

זהבה רומנו: המבנה הארגוני שלנו - חשבנו שנכון בעצם כדי לפעול, זה קודם כל להקים ועדת היגוי בין-משרדית כאשר המטרות שלה היו לקבוע מטרות ויעדים, מדדים מאוד ברורים לקראת מה אנחנו הולכים, מה אנחנו רוצים להשיג.

זהבה רומנו: לצד ועדת ההיגוי הקמנו ועדות מקצועיות: ועדה מקצועית להכשרת אנשי מקצוע, ועדה מקצועית להסברה לאומית, ועדה מקצועית שתדון באוכלוסיות מיוחדות כמו האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית שאנחנו יודעים שיש שם יותר היפגעות, ועדה מקצועית לאיסוף נתונים.

זהבה רומנו: אני תיכף אפרט מה היו אסטרטגיות הפעולה.

זהבה רומנו: ועדת ההיגוי קבעה אסטרטגיות פעולה.

זהבה רומנו: אסטרטגיות הפעולה, אני קצת ארחיב לגבי הנושא, נתונים ומידע.

זהבה רומנו: כל משרד ומשרד בעצם אסף נתונים לגבי היפגעות ילדים.

זהבה רומנו: הנתונים נשמרו באותו משרד.

זהבה רומנו: ארגון "בטרם", באדיבותו אסף נתונים ממספר משרדים, אסף נתונים מבתי החולים ובעצם נתן לנו דוחות שנתיים לגבי הנושא של היפגעות ילדים.

זהבה רומנו: חלק מהמידע שהיה קיים במשרדים בעצם לא היה שקוף לכל המשרדים האחרים ולכן חשבנו שהכי נכון להקים מאגר לאומי אחד שבו יאספו בעצם באופן לא מזוהה כל הנתונים בנושא של היפגעות ילדים.

זהבה רומנו: אנחנו יודעים שנתונים זה דבר מאוד חשוב לקבלת החלטות, לפיתוח של אסטרטגיות מה נכון להשקיע, איפה נכון להשקיע, לאגם משאבים.

זהבה רומנו: דבר ראשון שחשבנו שנכון זה בעצם להקים ועדה שהיא בין-משרדית עם מיטב האנשים שעוסקים בנושא של מחשוב ונתונים ולקדם את הנושא.

זהבה רומנו: כבר בשנת 2019 התחלנו באיסוף נתונים ממאגרי מידע שנמצאים במשרד הבריאות.

זהבה רומנו: מאגר המידע הגדול זה בעצם בתי החולים.

זהבה רומנו: היום 24 חדרי מיון ומחלקות אשפוז בעצם מדווחים על היפגעות.

זהבה רומנו: אנחנו נמצאים בקשרים מאוד מתקדמים עם משרד החינוך לקבלת המידע ממאגרים שנמצאים במשרד החינוך.

זהבה רומנו: לצערנו הקורונה קטעה לנו את התהליך כי כל צוות המחשוב שלנו התגייס לצורך שדרוג המחשוב במגפת הקורונה, אבל אני מאוד מקווה שנוכל במהרה לגשר על הפערים ולחזור לעבודה המבורכת הזאת שנעשתה מול משרד החינוך.

זהבה רומנו: בהמשך אנחנו נתחבר למאגרים נוספים כמו מאגר של מד"א, שלמד"א יש מאגר גם בנושא של היפגעות.

זהבה רומנו: אנחנו יודעים שלמכבי האש יש מאגר של היפגעות ועוד משרדים נוספים שיש להם מאגרים.

זהבה רומנו: זה יהיה בשלב הבא.

זהבה רומנו: אנחנו נעשה את זה שלב-שלב.

זהבה רומנו: אסטרטגיית הפעולה הבאה זה התמקצעות ובניית יכולות לאנשי מקצוע.

זהבה רומנו: הקמנו ועדה מקצועית שבה ישבנו, נציגים של המשרדים השותפים, אנשים בכירים בנושא של הדרכה ופדגוגיה.

זהבה רומנו: השכלנו להבין שיהיה קושי להגיע לכל מטפל, לכל איש חינוך, לכל גננת, לכל סייעת עם תכנים בנושא של בטיחות ילדים, וחשבנו שנכון גם להביא את התכנים בצורה פרונטלית וגם נכון להביא את התכנים בצורה דיגיטלית: פיתוח של לומדות, פיתוח של סרטונים.

זהבה רומנו: הסרטונים והלומדות יהיה נגישים לכולם.

זהבה רומנו: הם יוכלו בכל זמן פנוי להיכנס, בנוסף, לא כמשהו שהוא רק לשעות פנאי אלא כחומר לימודי שישמש גם לצורך העברת מידע ולצורך בחינה של אנשי המקצוע ואולי אפילו בעתיד אפשר לחשוב על איזה סוג של רישוי.

זהבה רומנו: חינוך והסברה לקהל הרחב - אני חושבת שנעשתה כאן עבודה מאוד מאוד חשובה ומבורכת.

זהבה רומנו: ישבנו כל הדוברים של המשרדים השותפים, חשבנו ביחד איך להעביר מסרים לקהל הרחב בנושא של מניעת טביעות, בנושא של כוויות.

זהבה רומנו: יצא קמפיין בשנת 2019, קמפיין שקיבל הדים חיוביים מהקהל, מהשטח.

זהבה רומנו: אני חושבת שהקמפיין היה קמפיין שהיה גם נגיש לאוכלוסיות השונות.

זהבה רומנו: זה היה קמפיין מאוד מוצלח.

זהבה רומנו: אני חושבת שהצלחת הקמפיין נובעת מזה שבאמת ישבו דוברים מכל המשרדים השונים ונתנו את החלק שלהם ואת הידע שלהם ואת הרצון הטוב שלהם.

זהבה רומנו: היה כאן איגום משאבים.

זהבה רומנו: היה קמפיין שבאמת זכה להרבה מאוד תקציב וזה הוכיח את עצמו.

זהבה רומנו: אנחנו נשמח להעלות קמפיינים נוספים.

זהבה רומנו: יש קמפיין נוסף שעומד כרגע בקנה, אם אפשר לומר כך.

זהבה רומנו: אנחנו מנסים למצוא תקציב כדי להעלות אותו.

זהבה רומנו: הוא כנראה לא יהיה קמפיין טלוויזיה, הוא יהיה יותר קמפיין מדיה אבל אנחנו חושבים שזה חשוב, בטח גם עכשיו בעידן הקורונה שהילדים נמצאים יותר בבית, ואם ילדים נמצאים בבית אנחנו יותר משתמשים בבריכות שהן בריכות ביתיות.

זהבה רומנו: הבריכות הביתיות הן פחות מוגנות.

זהבה רומנו: אנחנו לא מתייחסים לבריכה ביתית כמשהו מסוכן שנמצא בתוך הבית.

זהבה רומנו: הקמפיין יהיה באמת יותר מכוון לנושא של בריכות ביתיות ואיך להגן על הילדים סביב מים בבית.

יוסף ג'בארין: זהבה, הקמפיינים מותאמים גם להקשר של הקורונה או שעדיין לא הגעתם לשלב הזה?

זהבה רומנו: הקמפיינים לא מותאמים בהקשר של הקורונה, הקמפיינים מותאמים בהקשר של בטיחות ילדים.

זהבה רומנו: יש לא מעט קמפיינים בהקשר של הקורונה.

זהבה רומנו: אנחנו לא נכנסנו לנושא של הקורונה.

זהבה רומנו: אני חייבת לציין שבתקופת הקורונה כולם היום מגויסים לקורונה, כולל אני כמנהלת התוכנית.

זהבה רומנו: אני מאוד שמחה שהפתיחה הזאת של הוועדה החזירה אותנו לעסוק בתוכנית.

זהבה רומנו: כל הנושא הזה של חינוך והסברה שקשור לקורונה, יש גורם במשרד שגם מעביר מסרים לילדים, גם מעביר מסרים למבוגרים.

זהבה רומנו: יש לא מעט חומרים שעוברים במדיות השונות לגבי איך צריך להתנהג כדי להימנע מחשיפה.

יוסף ג'בארין: כן, אבל אפשר לומר שאחת ההשפעות של הקורונה, שאולי יש היום שימוש יותר בבריכות ביתיות, אז אני מניח שהקמפיין יהיה מותאם למציאות החדשה הזאת.

זהבה רומנו: לסביבה החדשה הזאת, נכון.

זהבה רומנו: הקמפיין יהיה מותאם לסביבה החדשה כי יהיה יותר שימוש בבריכות הביתיות כי הבריכות הציבוריות כרגע סגורות.

יוסף ג'בארין: את יכולה לתת עוד דוגמאות?

יוסף ג'בארין: נניח בריכות ביתיות, יש עכשיו שימוש מוגבר יותר.

יוסף ג'בארין: יש עוד תחום אחד או שניים שאתם מזהים, מגורמי הסיכון כלפי ילדים שעכשיו יש שימוש יותר מוגבר בו בגלל הקורונה?

זהבה רומנו: אני לא יכולה לומר את זה.

זהבה רומנו: אורלי נמצאת איתנו על הקו.

זהבה רומנו: אורלי בטח ובטח תוכל לומר כי הם המשיכו את הפעילות הברוכה שלהם גם בתקופת הקורונה.

זהבה רומנו: אורלי, תוכלי לענות על השאלה?

יוסף ג'בארין: לא, נחכה.

זהבה רומנו: אוקיי.

יוסף ג'בארין: כדאי להתקדם עם הצגת התוכנית.

זהבה רומנו: דיברנו בעצם על נושא של חינוך והסברה, שגם הייתי רוצה להוסיף בחלק של החינוך וההסברה את התכנון שלנו לעתיד.

זהבה רומנו: זה תכנון של פורטל הורים לשנים הראשונות.

זהבה רומנו: הפורטל בעצם ינגיש מידע בכל מיני נושאים בנושא של בטיחות ילדים.

זהבה רומנו: הורים יוכלו להיכנס לפורטל.

זהבה רומנו: בזמן שהם נרשמים לקבלת תור בטיפת החלב יועבר להם מידע באמצעות דף הנחיה, אם זה לוואטסאפ, אם זה למייל בנושא של בטיחות ילדים.

זהבה רומנו: זאת הזדמנות להעביר להם מסרים.

זהבה רומנו: הם יכנסו לאתר.

זהבה רומנו: האתר יהיה ידידותי.

זהבה רומנו: הם יוכלו לקרוא על נושאים שונים.

זהבה רומנו: משרד החינוך, אני קצת גולשת לחבריי ובטח הם יספרו על הפורטל, גם כן בנושא של העברת מסרים להורים, שהפורטל הוא קצת לילדים יותר מבוגרים, לילדי הגן וילדי בית הספר.

זהבה רומנו: אני חושבת ששני התחומים האלה יתממשקו יחד וזה באמת יעשיר את הקהל הרחב.

זהבה רומנו: גם במהלך כל השנה אנחנו בעצם מעבירים מסרים, אם זה באמצעות הפייסבוק, אם זה באמצעות המדיה הדיגיטלית בנושאים שונים שקשורים לחגים, שקשורים לחזרה לבית הספר וכו'.

זהבה רומנו: אולי אפרט את זה קצת יותר בהמשך אבל זו רק טעימה.

זהבה רומנו: כל זה נעשה בשנת 2019 לאורך כל השנה.

זהבה רומנו: דוח המלצות להגברת בטיחות ילדים בחברה הערבית - הקמנו צוות בראשותו של ד"ר מוחמד אל נבארי שהיה ראש מועצת חורה, איש מאוד עסוק שלקח על עצמו לפתח תוכנית לגבי הנושא, איך מעבירים ערכים ומסרים לאוכלוסייה הערבית.

זהבה רומנו: אנחנו כרגע בגיבוש של הדוח.

זהבה רומנו: ברגע שהדוח יצא אנחנו נשמח להגיש אותו באופן חגיגי לוועדה המכובדת הזו.

יוסף ג'בארין: ד"ר מוחמד נבארי יהיה איתנו?

זהבה רומנו: אני העברתי את הנתונים לתמי.

זהבה רומנו: אני מקווה שתמי הצליחה ליצור איתו קשר.

זהבה רומנו: הוא מאוד מאוד עסוק.

זהבה רומנו: הזמן היה מאוד קצר להתארגן אז אני מקווה שבפעמים הבאות הוא בטח יצטרף.

זהבה רומנו: אני אבקש ממנו שיספר.

זהבה רומנו: בטח כשהדוח יהיה מוכן אנחנו ניתן לו את הכבוד הראוי להציג את הדוח לוועדה.

יוסף ג'בארין: זהבה, אני מבין ששתי הקבוצות אולי הייחודיות ברמה של סיכון מוגבר זה האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית.

זהבה רומנו: נכון.

יוסף ג'בארין: יש צוות דומה באוכלוסייה החרדית או שבשלב הזה הצוות בראשות ד"ר נבארי בחברה הערבית?

זהבה רומנו: אנחנו קודם כל הקמנו את הצוות הזה של האוכלוסייה הערבית.

זהבה רומנו: אנחנו חשבנו שיש מקום באמת להתמקד ולתת לזה מקום מאוד מאוד חשוב ומאוד נכבד.

זהבה רומנו: לגבי האוכלוסייה החרדית, אנחנו פועלים מול החטיבה שלנו של צמצום פערים, עם שולמית אבני, עם אמה אברבוך שהיא הנציגה בחטיבה לנושא האוכלוסייה החרדית.

זהבה רומנו: אנחנו מתייעצים איתה כשאנחנו רוצים להעביר מסרים, כשיש איזושהי פעילות מסוימת.

זהבה רומנו: נכון להקים ועדה נוספת.

זהבה רומנו: אני חייבת לציין, אנחנו די צעירים בתוכנית.

זהבה רומנו: התוכנית בעצם קיבלה תקציב והתחילה להתגבש מאמצע שנת 2018.

זהבה רומנו: 2017 זה רק היו הניצנים הראשונים אבל באמצע 2018 אנחנו התחלנו לפעול.

זהבה רומנו: 2018 ו-2019 אלה היו באמת שנים מאוד ברוכות עם הרבה מאוד עשייה אבל זה לא מספיק.

זהבה רומנו: אנחנו היינו רוצים שגם שנת 2020 ו-2021 ו-2022 נצליח לעשות מעבר למה שעשינו בשנת 2019 או לפחות כמו שעשינו בשנת 2019.

זהבה רומנו: העבודה עוד רבה לפנינו ואנחנו ניקח את זה לתשומת ליבנו.

יוסף ג'בארין: כן, ונושא אחרון?

זהבה רומנו: לגבי הנושא האחרון זה קידום והתאמת סטנדרטיזציות תקינה ואכיפה.

זהבה רומנו: אנחנו חושבים שזה נושא מאוד מאוד חשוב, כל הנושא הזה של סטנדרטיזציה.

זהבה רומנו: אני מדברת על העברה של חוזרים, נהלים, סטנדרטים בנושאים שונים.

זהבה רומנו: אשאיר לחברתי ממשרד הכלכלה שתספר על כנס הסטנדרטים שנעשה עם הרשויות המקומיות, אבל אני אספר לגבי תוכנית הדגל שלנו, שזה קידום והתאמת מוצרים למניעת שכחת ילדים ברכב.

זהבה רומנו: אנחנו חווינו בשנת 2018 שנה מאוד קשה שנשכחו הרבה מאוד ילדים ברכב, והילדים, אני לא רוצה להשתמש בביטויים קשים כמו ניצלו למוות שזה ביטוי מאוד מאוד קשה, וחשבנו להקים תוכנית, בעצם לקחת טכנולוגיות שקיימות, ויש לא מעט טכנולוגיות למניעת שכחת ילדים ברכב, חלקן מתחברות למכשירים הסולאריים, חלקן מתחברות לרכבים, חלקן עומדות בתקן, חלקן לא עומדות בתקן.

זהבה רומנו: מכון התקנים הישראלי קבע תקן לטכנולוגיות למניעת שכחת ילדים ברכב.

זהבה רומנו: הטכנולוגיות שקיימות היום בשוק לא פונות למכון התקנים כדי לקבל תקן בגלל העלויות הגבוהות ולכן חשבנו שהכי נכון זה להקים ועדה מקצועית, והקמנו ועדה מקצועית בשנת 2019 של אנשי אקדמיה שעוסקים בטכנולוגיה, של אנשים מחברות טכנולוגיות מהמובילים במדינת ישראל, ממשרד התחבורה, מהמועצה לחדשנות.

זהבה רומנו: כולם הגיעו באופן וולונטרי.

זהבה רומנו: הוועדה קבעה סטנדרטים מה הם תנאי הסף לטכנולוגיה של מניעת שכחת ילדים ברכב.

זהבה רומנו: אנחנו בשלבים סופיים של כתיבת הקול קורא.

זהבה רומנו: ייצא קול קורא למי שיש לו טכנולוגיה שהיא בעצם כבר טכנולוגיה שהיא כבר קיימת, לא טכנולוגיה שעכשיו הוא הולך וממציא אלא טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה קיימת.

זהבה רומנו: אנחנו נביא את הטכנולוגיות שייבחרו בקול קורא, נביא אותם לוועדה המקצועית.

זהבה רומנו: הוועדה המקצועית תבחן האם הטכנולוגיות האלה עומדות בתנאי הסף.

זהבה רומנו: אנחנו נגיש את הטכנולוגיות האלה בשם התוכנית הלאומית לבטיחות ילדים למכון התקנים.

זהבה רומנו: אנחנו נממן את התקן לאותה טכנולוגיה והטכנולוגיה הזאת בעצם אחר כך תפורסם להורים בדרכים שונות, אם זה במדיה, אם זה בפורטלים גם של המשרדים השונים, ונאמר להם, אם כבר אתם מחליטים לרכוש טכנולוגיה ולשים אותה ברכב, שהטכנולוגיה הזאת תהיה טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה אמינה.

זהבה רומנו: החזון שלנו כתוכנית לאומית אחר כך, לקחת את הטכנולוגיה הזאת ולהביא אותה למשרד התחבורה ואולי לחייב שבכל רכב שיש בו נסיעה של ילדים, להכניס את הטכנולוגיה הזאת, אולי לסייע להורים ברכישה של הטכנולוגיה הזאת.

זהבה רומנו: זה השלב הבא.

זהבה רומנו: אני מזמינה את הוועדה הזאת לסייע לנו בקידום הטכנולוגיה שתיבחר, להפיץ אותה ולהכניס אותה לכל רכב במדינת ישראל כדי להגן על הילדים שלנו.

יוסף ג'בארין: בהחלט זהבה נושא חשוב.

יוסף ג'בארין: האמת היא שהוועדה קיימה בעבר גם דיונים מיוחדים על הנושא הזה.

יוסף ג'בארין: מתי את צופה שיתפרסם הקול הקורא?

זהבה רומנו: הקול קורא יתפרסם בקרוב מאוד, אני מניחה בשבועות הקרובים.

זהבה רומנו: זה ממש בישורת האחרונה מול הלשכה המשפטית.

זהבה רומנו: אני אעדכן את היושב ראש אם חשוב לו לדעת מתי זה פורסם.

יוסף ג'בארין: מצוין.

יוסף ג'בארין: איתי שני חבריי, חברת הכנסת סונדוס סאלח וגם חבר הוועדה, חבר הכנסת שלמה קרעי.

יוסף ג'בארין: חברי קרעי ינהל את הוועדה בעשר דקות-רבע שעה הקרובות בגלל דיון אחר שיש לי, אבל בינתיים חברת הכנסת סלאח רוצה להעלות שאלה.

יוסף ג'בארין: אני רק ברשות

יוסף ג'בארין: כם נותן את ניהול הישיבה לחברי שלמה קרעי ואני אחזור להצטרף אליכם.

סונדוס סאלח: זהבה, בקשר להיערכות הטכנולוגית, את הסברת שכל כך מתוכנן יפה שיהיה מונגש לאנשים פתרונות טכנולוגיים למנוע את האסון הבא, אבל אנחנו יודעים שזה לא רק עניין של טכנולוגיה, זה גם כן מודעות ובסופו של דבר רכיבים טכנולוגיים, ירכשו אותם אנשים שיש להם את היכולת הכלכלית וגם כן מאמינים בטכנולוגיה והרכבים שלהם מותאמים לזה.

סונדוס סאלח: מה עושים עם אוכלוסייה למשל בדרום, בנגב, שהרכבים שלהם הם לא באמת רכבים שהם חדשים או יכול להיות שהם לא מאפשרים הרכבת רכיבים טכנולוגים חדשים שיאתרו סכנה כזו או אחרת?

סונדוס סאלח: האם נעשה במקביל גם מסלול שהוא למודעות בטיפות חלב בקרב אוכלוסיות מסוימות?

זהבה רומנו: אז קודם כל תודה רבה על השאלה.

זהבה רומנו: אני אשיב.

זהבה רומנו: כשאנחנו מדברים על טכנולוגיה ואנחנו מדברים על חדשנות, המטרה שלנו באמת לשלב גם טכנולוגיות, גם חדשנות וגם להשתמש בכל מיני אמצעים כדי לפזר כמה שיותר את הערכים ואת המידע.

זהבה רומנו: אנחנו יודעים ואנחנו מודעים לאוכלוסיות שלא כל כך חשופות, כמו האוכלוסייה החרדית, כמו האוכלוסייה בנגב, והאוכלוסיות מספרות שלא כל כך חשופות לטכנולוגיה.

זהבה רומנו: אנחנו מודעים לזה ולכן אנחנו עדיין משתמשים באמצעים נוספים.

זהבה רומנו: למשל, אם אנחנו מדברים על נושא של שכחת ילדים ברכב, אנחנו עדיין משתמשים גם במדבקות.

זהבה רומנו: אנחנו עוברים, אנחנו מחלקים מדבקות, אם זה בטיפות החלב, אם זה בקניונים.

זהבה רומנו: אנחנו שמים מדבקות בכל מקום, בכל הזדמנות, אם זה בבתי החולים.

זהבה רומנו: אנחנו מנגישים מידע לנושא של שכחת ילדים ברכב, לנושא של בטיחות בכל אמצעים, באמצעים של שלטים, באמצעים של ברושורים, באמצעים של העברת מסרים פרונטליים.

זהבה רומנו: אנחנו לא מתמקדים אך ורק בטכנולוגיה.

זהבה רומנו: הטכנולוגיה, נכון שהיא מתאימה ונכון שהיא נותנת לנו את האפשרות לפזר מידע בצורה הרבה יותר רחבה, אבל אנחנו מודעים לזה שישנן אוכלוסיות שהן לא חשופות לטכנולוגיה.

זהבה רומנו: אנחנו משתמשים בכל האמצעים שנמצאים בידנו ואני בטוחה שחבריי יספרו.

זהבה רומנו: רותם יספר על הדרכות והכשרות שנעשות באוכלוסיות המיוחדות, שהן מותאמות ומונגשות לאוכלוסייה שהיא לא פתוחה לטכנולוגיה.

זהבה רומנו: מקבולה, חברתי שיושבת כאן איתנו תספר גם כן איך מעבירים מסרים של בטיחות בנושא של היפגעות מתאונות דרכים, שהוא לא מבוסס טכנולוגיה.

זהבה רומנו: אני אשאיר להם גם כן את האפשרות לספר ואני אעבור הלאה.

זהבה רומנו: אני רוצה להראות לכם טעימה של קמפיין שעשינו, קמפיין למניעת טביעות.

זהבה רומנו: אספר עוד כמה משפטים לגבי מה נעשה במשרד הבריאות ואז אתן את הבמה לחבריי השותפים.

שלמה קרעי: זהבה, לפני כן ברשותך, עד כמה אתם משתמשים במשאב של מכוני הרישוי למשל?

שלמה קרעי: הרי כל רכב בסופו של דבר מגיע פעם בשנה למכון רישוי כדי לעבור טסט.

שלמה קרעי: עד כמה יש ניצול של המשאב הזה?

שלמה קרעי: לדעתי, להסתובב בקניונים ולחלק מדבקות זה משאב הרבה פחות משמעותי מאשר מכוני הרישוי של מדינת ישראל.

זהבה רומנו: אין ספק.

זהבה רומנו: אני נתתי את הדוגמא של המדבקות אבל אנחנו עושים מעבר, אם זה קמפיינים.

זהבה רומנו: אם אתה מדבר על הקטע של להתחבר לטכנולוגיה למניעת שכחת ילדים ברכב, אני חושבת שזה באמת נכון אולי להכניס את הטכנולוגיה הזאת ולעשות איזשהו שיתוף פעולה עם מכוני הרישוי.

זהבה רומנו: אני מרימה את הכפפה ואת הרעיון ואני אשמח לעשות חשיבה איך לשתף את המכונים.

זהבה רומנו: לא חשבנו על זה אבל זה באמת רעיון מבורך.

שלמה קרעי: אני שמח מאוד שאת מרימה את הכפפה.

שלמה קרעי: באופן אישי כשאני מגיע עם הרכב שלי לטסט, כל מה שיגידו לי לעשות שם, אני אעשה, אם זה להוריד אפליקציה לטלפון הנייד ואם זה לקחת מדבקה ולהדביק על השמשה של הרכב.

שלמה קרעי: לא משנה מה שיגידו, אנחנו נעשה.

שלמה קרעי: כל מי שמגיע למכון רישוי "מת" לצאת מהמקום הזה עם אישור שהרכב שלו עבר טסט.

זהבה רומנו: זה לא פשוט לבוא ולומר את הדברים האלה.

זהבה רומנו: זה צריך לעבור איזה שהם תהליכים של רגולציה.

זהבה רומנו: אנחנו לא יכולים לבוא ולהיכנס למכון רישוי ולומר, אתה חייב לעשות כך וכך בשביל כזה וכזה ברכב.

זהבה רומנו: אפרופו, הזכרת את האפליקציה של מניעת שכחת ילדים בטלפון.

זהבה רומנו: דווקא האפליקציה הזאת היא לא האפליקציה המועדפת עלינו כי מה שקורה זה שאנחנו רואים בטלפון כמכשיר שהוא מסיח את הדעת, ולשים אפליקציה למניעת שכחת ילדים בטלפון, זה רק עוד הסחת דעת נוספת, אבל שוב אני אומרת, אנחנו פתוחים לשמוע רעיונות.

זהבה רומנו: אני חושבת שזה רעיון מאוד מבורך.

זהבה רומנו: אם אנחנו מדברים על מכוני רישוי, אנחנו נשב, נעשה חשיבה גם עם הרלב"ד.

זהבה רומנו: אנחנו נעשה חשיבה עם משרד התחבורה.

זהבה רומנו: אני מרימה את הרעיון הזה.

זהבה רומנו: כל רעיון הוא מבורך.

זהבה רומנו: כל דרך להעביר מסרים היא מבורכת.

זהבה רומנו: אנחנו נבדוק את זה.

זהבה רומנו: תודה.

שלמה קרעי: אם תצטרכו לאשר תקנה כזאת בוועדת הכלכלה או בכל ועדה אחרת, אני בשמחה אירתם לעניין הזה.

זהבה רומנו: בשמחה ובתודה.

זהבה רומנו: אפשר לעבור לשקף הבא?

שלמה קרעי: כן, ודאי.

זהבה רומנו: בשקף הזה נתנו את נתוני החשיפה, כמה הדים הקמפיין הזה עשה.

זהבה רומנו: אנחנו מדברים על 13 מיליון חשיפות ולמעלה מ-117,000 הקלקות על הסרטון הזה, סרטון מאוד חשוב.

זהבה רומנו: בואו נעבור לשקף הבא.

זהבה רומנו: אני אספר קצת מה נעשה במשרד הבריאות.

זהבה רומנו: משרד הבריאות הוא בעצם המשרד המוביל והמתכלל את כל המשרדים האחרים, אבל גם אנחנו ממשיכים לפעול בזירה הביתית שלנו ואני אספר קצת מה משרד הבריאות עושה בזירה הביתית שלו.

שלמה קרעי: יש תוצאות לחשיפה הזאת לפי הנתונים עד היום?

זהבה רומנו: בינתיים אין לנו דוח שהוא דוח חדש, אני מניחה שבעקבות הקורונה.

זהבה רומנו: כרגע אנחנו בשלב הזה של איסוף נתונים ובטח אורלי תוכל יותר לספר על הנושא של הדוח.

זהבה רומנו: אני מקווה שבהקדם אנחנו נוכל להציג את הנתונים החדשים ונקווה שהנתונים החדשים יהיו נתונים מפתיעים לטובה.

שלמה קרעי: אם הם יפתיעו לטובה זה כפול ומכופל כי בתקופה הזאת הרבה יותר משתמשים בבריכות ביתיות ובמתקנים פרטיים בגלל הקורונה.

זהבה רומנו: נכון מאוד, ואנחנו יודעים שבאמת רוב הפגיעות הן בזירה הביתית.

זהבה רומנו: למרות שאנחנו חושבים שהבית הוא המקום הבטוח ביותר לילדים שלנו, מסתבר שהבית שלנו הוא מאוד מסוכן אם לא עושים את הפעולות הנכונות ולא דואגים למזער, למגר את כל גורמי הסיכון שנמצאים לנו בתוך הבית.

זהבה רומנו: אני קצת אספר מה אנחנו עושים.

זהבה רומנו: ביצענו הכשרות כמובן לצוותים המטפלים במערכת הבריאות, זה לרופאים, אחיות, מקצועות הבריאות.

זהבה רומנו: הבאנו את הנושא של בטיחות ילדים לפורום ילדים.

זהבה רומנו: יש לנו פורום ילדים במשרד הבריאות שהוא פורום שמורכב מכל בעלי המקצוע שזה רופאים, אחיות, מקצועות הבריאות.

זהבה רומנו: כולם הרימו את הכפפה.

זהבה רומנו: כל אחד במגרש שלו החליט לקדם את הנושא, אם זה בשילוב של תכנים לאנשי מקצוע באקדמיה, אם זה בשילוב של תכנים כאשר הם פוגשים ילדים שעברו תהליך של היפגעות, אז להעביר את המסרים איך להימנע ואיך לא להיפגע בהמשך.

זהבה רומנו: היו לא מעט הכשרות.

זהבה רומנו: מי שלקח על עצמו לקדם את כל הנושא זה היחידה שלנו להתפתחות הילד והם עושים עבודה מאוד חשובה.

זהבה רומנו: אני גם אספר את העבודה החשובה שלהם לגבי ילדים עם צרכים מיוחדים, שהם קידמו השנה.

זהבה רומנו: כמובן כמו שאמרתי, הנגשה של ידע וחומרים רלוונטיים לאנשי מקצוע בפלטפורמות קיימות, בפלטפורמות חדשות.

זהבה רומנו: אתר משרד הבריאות מעלה באופן תדיר תכנים חדשים לאנשי מקצוע.

זהבה רומנו: אנשי מקצוע יכולים להיכנס לאתר, לקבל מידע וחומרים כדי להשתמש בהם בהרצאות, בהכשרות שהם עושים בתוך היחידות שלהם, בתוך המסגרות שהם מפעילים.

זהבה רומנו: אנחנו ממשיכים עם הדרכות פרטניות להורים, מפגשים של אחיות מול הורה באופן פרטני, סדנאות שאחיות עושות בטיפות החלב, סדנאות שאחיות לטיפות החלב מביאות מבחוץ כדי להעשיר את המפגשים עם ההורים.

זהבה רומנו: זה ממשיך, זה נעשה בקופות החולים, זה נעשה בטיפות החלב, זה נעשה ביחידות השונות להתפתחות הילד, במכונים להתפתחות הילד.

זהבה רומנו: הנושא של הדרכות ליולדות בבתי החולים.

זהבה רומנו: אנחנו ממשיכים עם זה.

זהבה רומנו: פרויקט שירות אישי.

זהבה רומנו: אני שוב חייבת לומר, הכול נעשה בשיתוף פעולה צמוד עם ייעוץ והכוונה של ארגון "בטרם" שמלווה אותנו לאורך כל השנה וזה הזמן להודות להם.

זהבה רומנו: כנ"ל לגבי הנושא של הסברה והעברת מסרים, לאורך כל השנה, אם זה חג ט"ו בשבט, להימנע מאכילה של פיצוחים, ל"ג בעומר, מדורות וכו'.

זהבה רומנו: אנחנו לאורך כל השנה מקפידים להעלות פוסטים בפייסבוק, באינסטגרם, בטלגרם, באתר המשרד.

זהבה רומנו: המידע להורים הוא מידע שהוא זורם לאורך כל השנה.

זהבה רומנו: מידע להורים מועבר באמצעות השגרירים שלנו בשטח, שזה הצוות הרפואי.

זהבה רומנו: מידע עובר באמצעות פלטפורמות דיגיטליות וגם באמצעות פלטפורמות אחרות כמו שילוט של טיפות חלב שאנחנו שמים בטיפות החלב עם הנגשה תרבותית בשפות השונות.

זהבה רומנו: אני עוברת לתוכנית שהיא בעצם באמת תוכנית הדגל של השנה, זה הנושא של תוכנית לבטיחות ילדים במעונות היום השיקומיים, שזו תוכנית מבורכת.

זהבה רומנו: אני חושבת שזו תוכנית ייחודית למדינת ישראל.

זהבה רומנו: אנחנו זיהינו שיש לא מעט היפגעות במעונות יום שיקומיים.

זהבה רומנו: יש לא מעט היפגעות בקרב ילדים עם צרכים מיוחדים וחשבנו שזה המקום לקחת את הנושא הזה ולעשות לא מעט עשייה.

זהבה רומנו: במעונות היום השיקומיים נכנסה אחות שבעצם התפקיד של האחות זה להשגיח על הטיפול הרפואי בילדים במסגרת המעון.

זהבה רומנו: האחיות לקחו על עצמם להיות מקדמי בטיחות בתוך גני הילדים השיקומיים.

זהבה רומנו: הם אלה שיכשירו את הצוות, הם אלה שיעקבו, הם אלה שיביאו את השמירה שזה לא רק הדרכה שהיא הדרכה חד פעמית אלא הם ידריכו באופן תדיר.

זהבה רומנו: אם יקרה איזשהו אירוע בגן, זאת ההזדמנות לקחת את האירוע ולפתח אותו ולחשוב ביחד איך אנחנו עושים דברים אחרים בתוך הגן.

זהבה רומנו: אני חייבת לספר דבר נוסף.

זהבה רומנו: אנחנו עשינו תהליך מאוד מבורך שהכנסנו את נושא בטיחות ילדים לבקרה במעונות השיקומיים.

זהבה רומנו: אני חושבת שזה תהליך מאוד מאוד חשוב שנעשה.

זהבה רומנו: מעבר לכך פותחו חוזרים בנושא של בטיחות ילדים לגנים, הוקמה ועדה לפיתוח סטנדרטים, מה הוא גן שיקומי בטוח, שזה מאוד מאוד חשוב.

זהבה רומנו: אני אעדכן בהמשך מה אנחנו עושים בנושא.

זהבה רומנו: תודה רבה על הקשב.

זהבה רומנו: (היו"ר יוסף ג'בארין)

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: התוכנית כללה גם פשוט ליצור מעין רשם לאומי לפגיעות או לתאונות של ילדים.

יוסף ג'בארין: זה הוקם כבר?

יוסף ג'בארין: זה פועל?

זהבה רומנו: ציינתי את זה בהתחלה.

זהבה רומנו: המילה רשם היא לא כל כך מתאימה אלא מאגר נתונים לאומי של כל הנושא של היפגעות ילדים.

זהבה רומנו: כדי ליצור את המאגר הזה יש צורך בהקמה של מערך מחשובי מאוד מפותח, וגם בנוסף צריך לקבל אישור מהמשרדים השונים להעביר את המאגר אל תוך מאגר אחד.

זהבה רומנו: לארגון "בטרם" יש מאגר מאוד גדול, מאגר מצוין.

זהבה רומנו: בשלב הראשון אנחנו נכנס את כל המידע ממנו.

זהבה רומנו: במקביל אנחנו בשלבים מאוד מתקדמים מול משרד החינוך שיש לו מאגר מאוד גדול.

זהבה רומנו: אנחנו נחבר את המאגר שלו.

זהבה רומנו: למשרד הבריאות יש מאגר מבתי החולים.

זהבה רומנו: זו תוכנית שהיא תוכנית ענק.

זהבה רומנו: התחלנו בזה שהתחלנו להקים את הוועדה המקצועית של כל אנשי המקצוע שעוסקים בנושא של המחשוב, איך עושים את כל החיבורים המחשוביים כדי שתהיה זרימה שהיא זרימה אונליין ולא העברת קבצים.

זהבה רומנו: כרגע הייתי אומרת שאנחנו בשלבים מתקדמים מול משרד החינוך.

יוסף ג'בארין: של המאגר.

יוסף ג'בארין: המאגר חשוב כי הוא ייתן לנו את התמונה הכוללת לגבי הפגיעות ברמה הסטטיסטית וגם איך אפשר יהיה גם לקדם טיפול בהם.

יוסף ג'בארין: תודה רבה זהבה, הרבה הערכה על התוכנית.

יוסף ג'בארין: הצטרף אלינו חברי, חבר הכנסת איימן עודה, יו"ר הרשימה המשותפת.

יוסף ג'בארין: אתם ממשיכים עם הצגת הדברים, זהבה?

תמי ברנע: משרד החינוך, רותם זהבי.

יוסף ג'בארין: רותם, אתה איתנו?

רותם זהבי: יש כמה סוגיות שקשורות לעבודה שלנו.

רותם זהבי: באופן כללי משרד החינוך מוביל תוכנית חומש של בטיחות ילדים.

רותם זהבי: יש לנו תקציב מוסדר בנושא הזה ואנחנו רואים את עצמנו שותפים לתוכנית הלאומית.

רותם זהבי: המשרד איתר את אוכלוסיית היעד ומשקיע במגזר הערבי, במגזר החרדי באופן ייחודי וממוקד, באופן של ממש משימות גדולות שאנחנו משקיעים בהם גם אנשים וגם פעולות של חינוך.

רותם זהבי: לדוגמא, ניתן לראות בשקף הקודם את הנושא של הפעולות שעשינו בנושא של גננות וסייעות במגזר הבדואי, הדרכת הורים.

רותם זהבי: אנחנו רואים מנהיגות נוער.

רותם זהבי: אנחנו מנסים לגייס בני נוער ברשויות, גם במגזר, גם במגזר הבדואי כדי לעודד ולהכווין.

רותם זהבי: צריך לזכור ששינוי תרבותי זה תהליך רב שנתי.

רותם זהבי: זה לא מהיום למחר.

רותם זהבי: זה תהליך שצריך להתמיד בו, לבדוק אותו וללכת איתו לאורך כל הזמן.

יוסף ג'בארין: הייתי מדבר על שינוי התנהגותי, פחות על שינוי תרבותי.

רותם זהבי: שינוי התנהגותי הוא זה שמוביל לשינוי התרבותי ולדפוסי פעולה ומכאן אנחנו רואים את הזהירות, את ההבנה שאני פועל באופן מסוכן.

רותם זהבי: "בעקבות המעשים נמשכים הלבבות" – זה איזשהו משפט.

רותם זהבי: כמה אנחנו משקיעים של שחייה?

רותם זהבי: אנחנו רואים לאורך השנים שאנחנו השקענו בנושא הזה.

רותם זהבי: השנה תכננו 9,600 תלמידים בנוסף ל-60,000 שאנחנו כבר עושים בתוכנית השחייה הלאומית של המשרד.

רותם זהבי: אנחנו הוספנו רק למגזר, רק לחרדים, רק למגזר הערבי וזה הולך טוב.

רותם זהבי: בעקבות הקורונה זה נעצר אבל כמובן שאחרי שנעבור את הימים האלה, זה יהיה.

יוסף ג'בארין: זה מימון מלא של המשרד.

רותם זהבי: המשרד מממן ואנחנו גם מקבלים תקציבים מהתוכנית הלאומית, וזה מה שאני רוצה להגיד בסוף דבריי, שחייבים להמשיך את התקצוב של התוכנית הלאומית, א', מבחינת חשיבותו של ארגון "בטרם" בכל התהליך הזה.

רותם זהבי: הוא המסנכרן הלאומי, הוא הגוף המקצועי שעוזר לתאם בין המשרדים שלנו ולכן צריך לעמוד על כך שנקבל את התקציב הנדרש, וכמובן אנחנו מסתייעים בשירותים שהוא נותן בכל הנושא הזה של המוקד הלאומי, המאגר הלאומי לתאונות שאנחנו שותפים אליו, לכן חייבים בעניין הזה מעורבות גם שלכם.

רותם זהבי: דברים נוספים שעשינו זה פרוייקטים של ביצוע תוכניות לימודים ממש.

רותם זהבי: אנחנו מכניסים את הנושא של הבטיחות לתוך תוכניות הלימודים.

רותם זהבי: כמובן אנחנו עוסקים במנהיגות, בני נוער, עכשיו בקיץ תכננו לעשות מפעלים גדולים מאוד של בטיחות, בקייטנות, לקראת החגים והמועדים גם במגזרים השונים.

רותם זהבי: אנחנו מכניסים את הנושא של החשיבות של נפצים, אירועים וכו'.

רותם זהבי: פרוייקטים גדולים שאנחנו עושים במשותף זה כל הנושא של ההסברה.

רותם זהבי: אנחנו עובדים במשותף עם הוועדה המסנכרנת של ההסברה לקראת הקיץ, עם כל הסיכונים וכו'.

רותם זהבי: אני רוצה כאן בעצם לבקש, יושב הראש של הוועדה, שיתמוך ויראה איך הוא יכול לקדם ולחזק את משרד הבריאות וארגון "בטרם" בתוכנית הלאומית, כי הדברים שהם עושים זה לטווח ארוך וצריך להמשיך.

רותם זהבי: זה לא תקציבים גדולים אבל הם בעלי חשיבות עצומה בכל הנושא של בטיחות ילדים במדינת ישראל.

רותם זהבי: עד כאן דבריי.

יוסף ג'בארין: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: חשוב ביותר שהתוכנית הזאת תימשך.

יוסף ג'בארין: אנחנו כבר מתרשמים מהחשיבות שלה, מההיקף שלה.

רותם זהבי: המשרד ימשיך בתוכנית בלי שום קשר לתוכנית הלאומית.

רותם זהבי: אנחנו קיבלנו החלטה לפני חודש, אנחנו ממשיכים את התוכנית, לא עוצרים.

יוסף ג'בארין: מצוין.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאיתנו גם נציג משרד האוצר, אז תיכף גם נשמע את דבריו.

יוסף ג'בארין: לגבי הצגת התוכנית, אני מבין שיש עוד דובר.

יוסף ג'בארין: אלכסנדרה ארונין איתנו, משרד הכלכלה?

אלכסנדרה ארונין: משרד הכלכלה, מנהל התקינה.

אלכסנדרה ארונין: כאן אני חייבת להגיד שהפעילויות שתראו עכשיו זה משהו שהוא מעבר לפעילות השוטפת והקבועה של המנהל.

אלכסנדרה ארונין: עיקר המנהל שלנו זה אכיפה ופיקוח של כלל התקנים הרשמיים הישראליים, גם בייבוא וגם בשווקים.

אלכסנדרה ארונין: חלק מאוד ניכר מכלל התקנים ומכלל הפעילות שלנו בשטח זה אכיפת התקנים לילדים ותינוקות.

אלכסנדרה ארונין: מעבר לזה יש גם פעילות שהיא בהכרזת תקנים חדשים, גם כן כולל תקני ילדים ותינוקות וכמובן גם מוצרים נוספים, בהחלפת תקנים קיימים בחדשים יותר, בעדכניים יותר.

אלכסנדרה ארונין: כאן אספר בכמה משפטים על התוספת לפעילות הקבועה הזאת.

יוסף ג'בארין: מה שאמרת עד עכשיו זה במסגרת התוכנית.

אלכסנדרה ארונין: מה שאמרתי עכשיו במסגרת הפעילות השוטפת של מנהל התקינה במשרד הכלכלה.

אלכסנדרה ארונין: שלוש השורות האלו שאתם רואים על המסך, הפעילות הזאת ב-2019 זה התוספת בזכות התקציבים הנוספים של התוכנית הלאומית.

אלכסנדרה ארונין: במרץ 2019 קיימנו כנס מתקני משחקים עבור נציגי רשויות מקומיות, ולמה?

אלכסנדרה ארונין: כי כפי שאתם יודעים, מתקני משחקים בשטחים ציבוריים הם באחריות מלאה של הרשויות המקומיות שחייבים לתחזק תו תקן שיש למתקנים האלה, והפעילות ההסברתית הזאת לאנשי מקצוע שיושבים ברשויות מקומיות זו פעילות מאוד חשובה.

אלכסנדרה ארונין: עשינו את זה במסגרת הכנס והיה גם המשך שלא רשום כאן, שזה מפגשים כלכליים עם רשויות מקומיות במיוחד במגזר הלא-יהודי בצפון, במגזר הערבי, כאשר המהנדסים שלנו הגיעו כל פעם לרשות אחרת, נפגשו עם המהנדסים או עובדי הרשות והסבירו בפרטי פרטים על כל המערך הזה שנקרא תחזוקת מתקני משחקים.

יוסף ג'בארין: לגבי משחקי ילדים שאני מזהה גם כאחד המוקדים הבעייתיים של פגיעות של ילדים.

יוסף ג'בארין: את יכולה להגיד לנו לפי הערכת המשרד, מסך כל משחקי הילדים שקיימים כיום ברשויות המקומיות, מה שיעור אלה שהמשרד אישר או שהמשרד סבור שהם עונים על התקן?

אלכסנדרה ארונין: אנחנו כאן מדברים על מתקני משחקים בשטחים ציבוריים.

יוסף ג'בארין: שבאחריות הרשויות המקומיות.

אלכסנדרה ארונין: המצב פה הוא סך הכול מצב מאוד מאוד טוב בשמונה-עשר השנים האחרונות כאשר כל המערך הזה נכנס לפיקוח תו תקן חובה.

אלכסנדרה ארונין: ברגע שסדרת התקנים שחלים על מתקני משחקים הוכנס לתו תקן חובה, המצב השתפר בעשרות אחוזים.

אלכסנדרה ארונין: הרשות המקומית חייבת ומחויבת להיות במסגרת תחזוקה קבועה כאשר היא עושה בדיקות תקופתיות למצב המתקן, וזה שיפר באמת בכמה רמות את מצב המתקנים.

אלכסנדרה ארונין: נראה לי שכל אחד מאיתנו רואה את השיפור הזה בשנים האחרונות כשהוא פשוט אפילו מסתכל מסביב.

יוסף ג'בארין: כן, התקן מחייב לפחות שיהיה שם איזשהו שלט, איזושהי הפניה שהמקום הזה מאושר על ידי משרד הכלכלה.

יוסף ג'בארין: איך זה עובד?

יוסף ג'בארין: כי הורים צריכים לדעת מראש שהמקום הזה אכן עונה, ואם לא אז אולי לפנות אליכם.

אלכסנדרה ארונין: על התקן יש שילוט והשילוט הוא מחויב בתקן שהוא תקן רשמי וגם כן בפיקוח תו תקן.

אלכסנדרה ארונין: מכון התקנים הוא זה שמתחזק את כל המערך הזה בארץ ואנחנו פה עושים פיקוח ואכיפה של כל המערך הזה.

אלכסנדרה ארונין: אנחנו מסיירים בשטח.

אלכסנדרה ארונין: בכל הרשויות המקומיות תוכנית האכיפה היא פרוסה לאורך השנים.

אלכסנדרה ארונין: אנחנו מנסים להגיע לכל רשות מקומית בדחיפות מסוימת, לסייר שם ולהצביע על אותן נקודות שנראות לנו לא בסדר ומעבירים את הטיפול הלאה למעבדות מאושרות ולמעבדות מכון התקנים.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהתקן שניתן, יש איזושהי פרוצדורה איך לבדוק שוב.

אלכסנדרה ארונין: כמובן.

אלכסנדרה ארונין: זו מערכת מאוד מסובכת שהיא בנויה על בדיקות עצמאיות תקופתיות וגם בדיקות בלתי תלויות של מפקחים חיצוניים.

יוסף ג'בארין: אוקיי.

יוסף ג'בארין: יש עוד מה להוסיף, משרד הכלכלה?

אלכסנדרה ארונין: כן, בוודאי.

אלכסנדרה ארונין: אני מתקדמת.

אלכסנדרה ארונין: ביולי 2019 עלה לאוויר פורטל מוצרים מסוכנים שהפנים שלו כלפי הצרכן כי אנחנו גם כמובן מתחזקים מערכות כבדות שהן יותר ליבואנים, למשווקים, שזה מערכות יותר מקצועיות.

אלכסנדרה ארונין: הפורטל הזה הוא אך ורק לצרכן שאמור להבין ממנו מה נמצא במסגרת תקנים רשמיים, איזה מוצרים הם באחריות תקנים רשמיים, מה המוצרים שהורדו מהשווקים בעקבות האכיפה שעשינו.

אלכסנדרה ארונין: יש גם מקרים ריקולים עצמאים של משווקים אחראים, ולתת לצרכן תמונה מה יכול להיות מסוכן, מה אפשר לזהות כפגיעה בבטיחות.

יוסף ג'בארין: אלכסנדרה, האם האתר זמין גם בערבית?

אלכסנדרה ארונין: בינתיים לא.

אלכסנדרה ארונין: חסר לנו תקציב.

אלכסנדרה ארונין: ברגע שיהיה לנו תקציב זה הדבר שרשום לנו ברשימת המשימות.

אלכסנדרה ארונין: בהחלט כן.

יוסף ג'בארין: כן, זה כמובן דבר מהותי וחשוב, במיוחד חומר מקצועי ובטיחותי.

אלכסנדרה ארונין: בינתיים הפורטל הזה מדבר רק עברית.

יוסף ג'בארין: טוב, אני כבר שומע שזה עניין תקציבי.

יוסף ג'בארין: אין ספק שצריך לנסות למצוא מהתקציב הקיים.

יוסף ג'בארין: יש תוכנית כזו אני מבין, נכון?

אלכסנדרה ארונין: כן, כן, ממש רשמנו את זה לפנינו מזמן.

אלכסנדרה ארונין: בנוסף לפורטל אנחנו כמובן מחויבים לכל המסרים שלנו שאנחנו מפרסמים בעיתונות.

אלכסנדרה ארונין: אנחנו תמיד מפרסמים את זה גם במדיה הערבית.

אלכסנדרה ארונין: חשוב לי מאוד לציין שבתוך הפורטל הזה יש שתי אופציות מאוד חשובות, אחת זה דיווח על מוצר לא בטיחותי, שהאופציה הזאת כמובן פתוחה לכל אחד שנכנס לפורטל.

אלכסנדרה ארונין: אופציה שנייה זה להירשם לפורטל ואז בזמן אמת לקבל התראות על המוצרים שהורדו מהשווקים.

אלכסנדרה ארונין: השותפים שלנו מלאים בפורטל הזה, זה כמובן התוכנית הלאומית ומכון התקנים שנותן לנו אינפוטים מאוד חשובים, שזה הטיפים לצרכנים איך לרכוש נכון מוצרים גם באונליין באינטרנט, על מה לשים לב ואיך באמת ליצור לילדים ותינוקות שלנו וגם לעצמנו סביבה יותר בטוחה.

אלכסנדרה ארונין: הדבר השלישי, השקף קפץ אבל הייתה שם עוד שורה שדיברה על השתתפות שלנו בקמפיין בין-לאומי שאנחנו עושים אותו במסגרת החברות שלנו, של מנהל התקינה בקבוצת העבודה של OECD לבטיחות מוצרים.

אלכסנדרה ארונין: בשנת 2019 הקמפיין הוקדש למודעות של הצרכנים לאותם הריקולים כדי שלא יפסחו על הריקולים ולא ישימו אותם המוצרים, ישאירו אותם בבית ויגידו לא נורא, הרמנו קמפיין בין-לאומי באמת להעלות את המודעות.

אלכסנדרה ארונין: אני רק אגיד משפט אחרון, שהשנה, ב-2020 אותו קמפיין בין-לאומי יוקדש לבטיחות צעצועים שנרכשים באינטרנט.

אלכסנדרה ארונין: זה אומר עד כמה העולם וכל הרגולטורים מהמדינות המובילות שיושבים באותה קבוצת עבודה שלOECD מודאגים מאותם נושאים, מבטיחות צעצועים שנרשים אונליין ואז באמת מה שבדרך כלל מוביל את ההורים זה המחיר ולא הבטיחות של המוצר.

אלכסנדרה ארונין: עד כאן.

יוסף ג'בארין: אני מבין שבעניין הזה של הסכנות של מוצרים, בעיקר צעצועים, הנושא הזה עדיין פחות מוסדר בחוק הישראלי.

אלכסנדרה ארונין: אני יכולה להרחיב פה ולשכנע אותך שהמצב הרבה יותר מוסדר מאשר ברוב המדינות שקורות לעצמן דמוקרטיות ופתוחות לגמרי לזרימת הסחורות מבחוץ.

אלכסנדרה ארונין: העניין מאוד מוסדר כי אנחנו לא רק באכיפה: בפיקוח בתוך השווקים, של המוצרים, אלא גם בפיקוח בייבוא.

אלכסנדרה ארונין: אנחנו אלו שמקפידים משטר פיקוח בייבוא וזה מה שבינתיים מונע כניסת מוצרים לא תקניים ומסכני חיים לתוך המדינה.

יוסף ג'בארין: לסיכום החלק שלך אני אומר קודם כל שחשוב שהפורטל הזה יהיה יותר במודעות של הציבור.

יוסף ג'בארין: כדי להשתמש בו יותר יכול להיות שאפשר לפתח אפליקציה הולמת, וכמובן את העניין השפה הערבית.

יוסף ג'בארין: אנחנו דיברנו על כך שהאוכלוסייה הערבית היא אוכלוסייה בסיכון מוגבר יותר ומכאן גם חשיבות היתר של הנגשת המידע הזה גם בשפה הערבית, לרבות כמובן הגברת המודעות לעצם קיומו של המידע.

יוסף ג'בארין: תודה, אלכסנדרה.

יוסף ג'בארין: הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, נחמה איתנו, מנהלת חטיבת חינוך והסברה?

יוסף ג'בארין: נחמה, תוכלי לאשר את ההשתתפות שלך?

נחמה לאור דרורי: כן, כן, אני אתכם אבל מי שתציג את המצגת הזאת זאת מקבולה נאסר שעובדת בשיתוף איתי על ההסברה לחברה הערבית.

נחמה לאור דרורי: אתם יכולים לעבור למקבולה.

מקבולה נאסר: אני אציג את שתי התוכניות שבעצם בוצעו או מבוצעות השנה.

מקבולה נאסר: שתי התוכניות שאני אדבר עליהן שייכות לכל המאמצים לכל הרלב"ד להעלות את אחוזי החגירה בהעלאת בטיחות של ילדים ובכלל גם נהגים ונוסעי רכב בחברה הערבית על ידי העלאת אחוזי החגירה, אז אנחנו משקיעים הרבה בנושא של מושבי בטיחות, ולחברה הערבית בדרום במיוחד אנחנו ייעדנו פרויקט שהוא במשותף עם התוכנית הלאומית, של השאלת מושבי בטיחות.

מקבולה נאסר: זה מיזם משותף עם עמותת יד שרה אז בעצם המימון הוא משולש, של הרלב"ד, התוכנית הלאומית ועמותת יד שרה.

מקבולה נאסר: המיזם הזה נמצא בהתחלה, אנחנו השקנו אותו השנה.

מקבולה נאסר: גם הרגשנו שיש בעיה מסוימת בגלל הקורונה, וגם לפני זה היו הבחירות, אז יש איחור בהשאלת המושבים, לכן אנחנו יוצאים עוד מעט בקמפיין מסרונים לחברה הערבית בדרום על מנת ליידע יותר ולהנגיש את השירות הזה.

מקבולה נאסר: במיזם יהיו 1,200 מושבי בטיחות ייעודיים להשאלה לחברה הערבית.

מקבולה נאסר: אנחנו גם מתכוונים להביא את המושבים האלה לימי השאלה מרוכזים בחמישה יישובים בדרום.

מקבולה נאסר: גם עשינו כבר פרסום בדיגיטל - ברדיו ודרך הרשויות המקומיות ואנשי השטח של הרלב"ד והפצנו חומרי הסברה בנושא הזה, אבל תקפה אותנו הקורונה וגם לפני הקורונה הייתה תקופת בחירות שגם לא היה קל להפיץ מסרים בטיחותיים.

מקבולה נאסר: זה הפרויקט הראשון.

מקבולה נאסר: השקף השני זו תוכנית משותפת עם התוכנית הלאומית.

מקבולה נאסר: אנחנו הפקנו שני סרטונים להורים וקידמנו אותם במגוון פלטפורמות בעיקר בדיגיטל.

מקבולה נאסר: שני הסרטונים האלה מדברים על חסמים או על בעיות נפוצות בחברה הערבית בחגירת ילדים או אי חגירת ילדים, כמו הושבת ילדים על הברכיים של האימא והאבא, הושבת ילדים קדימה בזמן שהם גם צעירים מאוד או קטנים מאוד.

מקבולה נאסר: עשינו שני סרטונים כאלה ושמנו אותם במהלך חודש במסכי קופות חולים, 400 מסכים כאלה.

מקבולה נאסר: גם יצא קמפיין בדיגיטל.

מקבולה נאסר: אני מקווה שאפשר לראות אחד מהסרטונים לפחות.

תמי ברנע: יש בעיה עם היוטיוב.

יוסף ג'בארין: כן, יש בעיה ביוטיוב והזום אז נסתפק בתיאור שלך.

מקבולה נאסר: בסדר, אז שני הסרטונים האלה שייכים ל-2019 אבל הביצוע למעשה היה השנה.

מקבולה נאסר: רק בחודש שעבר הסתיים הקידום של הסרטונים האלה וגם היה להם הרבה הד מצד החברה הערבית.

מקבולה נאסר: קיבלתי אתמול את סיכום הצפיות, אז היה לנו צפיות מלאות, יותר מ-50% מהזמן חצי מיליון צפיות וזה משהו מכובד ונראה לי שאפשר גם לקדם את זה עוד.

מקבולה נאסר: זה כלים שהם נשארים איתנו לעוד שלבים ועוד תוכניות בעבודה.

מקבולה נאסר: תודה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, מקבולה.

יוסף ג'בארין: אנחנו כמובן נמשיך ללוות את העבודה שלכם גם בהקשר של התוכנית הלאומית לבטיחות בדרכים, והקמפיינים האלה חשובים כמובן במיוחד להגברת המודעות.

יוסף ג'בארין: אני רואה שנציגי משרד העבודה והרווחה, אני מבין שבגלל השביתה הם לא נוכחים איתנו.

יוסף ג'בארין: זו הזדמנות כמובן לחזק את ידי העובדים והעובדות הסוציאליות בשביתה הזו.

יוסף ג'בארין: זו שביתה מוצדקת ואני מקווה שמשרדי הממשלה ימצאו את הדרך להיענות לדרישות שלהם.

יוסף ג'בארין: לפני שאנחנו עוברים ל"בטרם", יש עוד נציג משרד ממשלתי שצריך להציג?

תמי ברנע: כן, יש את הנציגה של המשרד לחיזוק וקידום קהילתי ונציג של משרד הפנים שהם לפני שנתיים עשו תקן לבריכות בצימרים.

תמי ברנע: בזמנו היה משרד האוצר, היום זה משרד הפנים, מנהל התכנון והשאלה אם מתוכנן עוד משהו לבריכות.

יוסף ג'בארין: אז אולי נשמע ממש בקצרה אם הם איתנו.

יוסף ג'בארין: ד"ר ליאת יקיר איתנו?

תמי ברנע: לא.

יוסף ג'בארין: טוב, ד"ר יקיר לא איתנו.

יוסף ג'בארין: משרד הפנים, יותם שדה.

תמי ברנע: לא.

תמי ברנע: יצא בעניין התקציב.

יוסף ג'בארין: אני מציע שעכשיו נשמע את משרד האוצר.

יוסף ג'בארין: דניאל פדון, רפרנט בריאות באגף תקציבים, איתנו?

דניאל פדון: שלום, נעים מאוד.

יוסף ג'בארין: דניאל, שמענו באמת דברים מאוד חשובים וגם מרשימים.

יוסף ג'בארין: לפעמים אני רק תוהה מדוע זה איחר כל כך, הביצוע, זאת אומרת שדברים שלכאורה היו צריכים לעשות אולי לפני עשור כדי למנוע את ההרג המיותר ואת הפגיעות הקשות שאנחנו עדים להם.

יוסף ג'בארין: אני נקבתי במספרים בתחילת הישיבה.

יוסף ג'בארין: אמרתי, רק לחשוב שילדים קורבנות תאונות.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על כמעט שלוש כיתות בבית הספר שנמחקות כתוצאה מהפגיעות הללו.

יוסף ג'בארין: זה רק ממחיש את חשיבות הדיון אבל גם את חשיבות ההתגייסות של משרד האוצר כדי וודא שאכן הדברים מתבצעים ושתקציבים זה לא דברים שימנעו את התקדמות הפרויקט החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: אני גם אומר שהשאיפה במקור הייתה הרבה יותר גדולה גם ברמה של תקציבים.

יוסף ג'בארין: אני חושב שדובר אז על אולי 250 מיליון בתוכנית חומש.

יוסף ג'בארין: עכשיו חזרנו למשהו מאוד מצומצם של 50 מיליון, 10 מיליון בכל שנה.

יוסף ג'בארין: אני הבנתי משיחות שהיו לי, שפה ושם יש קשיי תקציב.

יוסף ג'בארין: אני מקווה שיהיו לך בשורות טובות בדיון הזה.

דניאל פדון: טוב, אני לא בטוח שאני יודע על איזה קשיים תקציביים מדובר.

דניאל פדון: נכון לשנה שעברה נפתחה התקשרות עם ארגון "בטרם" על סך 4 מיליון שקלים כל שנה, שתוקצבה בהתאם, כבר קיימת במערכות.

דניאל פדון: בנוסף, היה הסכם על סך של 6 מיליון שקלים כל שנה, שלהבנתי אנחנו מחכים לחתימה מחודשת שלו.

דניאל פדון: ככל שייחתם, כמובן שנתקצב גם אותו כמו שהתחייבנו בעבר.

דניאל פדון: אנחנו חושבים שהתוכנית הזאת היא מאוד חשובה ולכן ברור הצורך ואנחנו עומדים גם מאחורי מה שהבטחנו בוועדות הקודמות.

יוסף ג'בארין: תודה על העמדה העקרונית התומכת.

יוסף ג'בארין: יש משהו שמעכב את החתימה?

יוסף ג'בארין: כי זה אולי גם מעביר העברה תקציבית.

דניאל פדון: להבנתי משרד הבריאות צריך לחתום עם ארגון "בטרם" על ההסכם המחודש.

יוסף ג'בארין: אז הכדור לא אצלכם מהבחינה הזאת.

יוסף ג'בארין: תקציב קיים ומובטח.

דניאל פדון: ככל שייחתם הסכם.

דניאל פדון: אנחנו לא יכולים ללכת לתקצב בלי שיהיה הסכם חתום.

יוסף ג'בארין: אני מבין ממך שבעצם ככל שזה נוגע לאוצר, אין מניעה שההסכם ייחתם ואפשר גם להעביר תקציבים.

דניאל פדון: נכון, כמו שהיה שנה שעברה ושנה שלפני כן.

יוסף ג'בארין: בסדר.

יוסף ג'בארין: יש לך מה להוסיף לגבי התוכנית?

דניאל פדון: קטונתי, אני לא איש מקצוע.

דניאל פדון: אנחנו חושבים שהתוכנית מאוד חשובה ואנחנו מאוד מקווים שהיא תופיע.

יוסף ג'בארין: יופי, אז רשמנו בפנינו את התמיכה של המשרד בהמשך התוכנית ואת הבטחת התקציבים כדי שהתוכנית תוכל להימשך לפחות במתכונת העכשווית שסוכם עליה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, דניאל.

דניאל פדון: תודה לכם.

יוסף ג'בארין: ארגון "בטרם" שמלווה ברמה המקצועית את התוכנית שותף מלא גם בביצוע.

יוסף ג'בארין: אורלי סילבינגר, מנכ"לית ארגון "בטרם", המרכז הלאומי לבריאות ובטיחות ילדים.

יוסף ג'בארין: אורלי איתנו?

אורלי סילבינגר: כן, אני אתכם.

יוסף ג'בארין: בוקר טוב, אני מכיר את העשייה שלכם מדיונים קודמים שהיו כאן בוועדה, עשייה מבורכת, חשובה, הייתי אומר כמובן מצילה חיים.

יוסף ג'בארין: ברכות גם על התוכנית החשובה הזו.

יוסף ג'בארין: היינו רואים שתהיה גדולה יותר ועם תקציבים יותר גדולים אבל בינתיים נוודא לפחות שמה שקיים, פועל, אז נשמח לשמוע ממך על התקדמות התוכנית.

יוסף ג'בארין: שמענו מהאוצר שלגבי תקציבים עתידיים לא צריכה להיות מניעה שזה גם יתקדם.

יוסף ג'בארין: רשות הדיבור שלך.

אורלי סילבינגר: תודה רבה לך כבוד יושב ראש הוועדה, ד"ר יוסף ג'בארין, ותודה על הקיום של הדיון הזה.

אורלי סילבינגר: אני בפתח דבריי רוצה להגיד שהמהלך של ייזום התוכנית הלאומית זה מהלך שהוא בעצם מרתון ארוך שהתחיל כבר ב-2008 כשמשרד הבריאות מינה את ארגון "בטרם" לבטיחות ילדים להיות הנציג של מדינת ישראל בארגון הגג האירופי שזאת ההתמחות שלו.

אורלי סילבינגר: 34 מדינות אירופאיות מובילות מהלך כזה ואנחנו בעצם הצטרפנו למהלך.

אורלי סילבינגר: אני רוצה להודות להם על ההזדמנות הזאת ולהודות להם על עצם העובדה שהם הסכימו להיות המשרד הממשלתי המוביל והמתכלל של המהלך הזה, כשברור שהאחריות ליישום של כל נושא בטיחות הילדים לא מונח רק על כתפיהם של משרד הבריאות, אבל בסוף צריך מובילות ממשלתית וזאת ההזדמנות להודות לזהבה באופן אישי על הובלה מהממת, על אחריות ואכפתיות, ולפרופ' איתמר גרוטו שלקח על עצמו להיות יושב ראש התוכנית ברמה הלאומית.

אורלי סילבינגר: אנחנו עובדים איתם כמעט 12 שנים על המהלך הזה.

אורלי סילבינגר: אני רוצה לעשות קפיצה מהירה מכיוון שהרבה דברים כבר נאמרו.

אורלי סילבינגר: יש כמה דיוקים שהייתי רוצה לעשות כדי שבאמת נוכל להתקדם בצורה שיטתית וטובה.

אורלי סילבינגר: הדבר הראשון, המטרה של התוכנית הלאומית היא לייצר מפת דרכים ממשלתית לטיפול הוליסטי בעניין של היפגעות ילדים בתאונות.

אורלי סילבינגר: החיבור מדובר על כל מי שיש לו אחריות ממשלתית לקדם את בטיחות הילדים ולמנוע היפגעות.

אורלי סילבינגר: יצאנו לדרך עם משרד הבריאות כמשרד מוביל ולצידו עוד 15 משרדי ממשלה וגופים לאומיים לתכנן את כל המהלך הזה.

אורלי סילבינגר: לצערי הרב בגלל בעיות תקציביות בתחילת הדרך, במקום 300 מיליון שתומחר למהלך הזה, אגב, בתמיכה מלאה של משרד האוצר שהיה שותף בתהליך התכנון, יצאנו לדרך עם 50 מיליון ₪ שזה בעצם שישית מהמהלך הזה, ובהחלטה עם משרד הבריאות באמת צמצמנו את מספר המשרדים שיצאו לדרך, והגופים הלאומיים, ובאמת משרד התחבורה מינה מטעמו את הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים שהיא שותפה מופלאה במהלך הזה ונותנת את חלקה יחד עם משרד הכלכלה, משרד הבריאות, משרד החינוך והמשרד הרווחה והשירותים החברתיים.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שאנחנו נמצאים כרגע בשלב שבו הוצגו בפניכם הצעדים הראשונים שנעשו.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שהחשיבות של הצעדים האלה היא בשני כיוונים: פעם אחת, הצעדים האלה מהווים יצירה של תשתיות ארוכות טווח.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שאין אף גוף שיכול להחליף או צריך להחליף את הממשלה בתפקידה.

אורלי סילבינגר: אני חושבת שהממשלה עושה עבודה יוצאת דופן כשהיא לוקחת נושא ומטפלת בו.

אורלי סילבינגר: אנחנו היינו רוצים שבסוף המהלך הזה כל אחד ממשרדי הממשלה יודע בדיוק איפה האחריות שלו מתחילה ונגמרת, מה הוא יכול לעשות ואיך הוא יכול ליישם את זה באופן קבוע ושיטתי בתוכנית העבודה שלו, כי הצלת חיים זאת לא משימה חד פעמית, זאת משימה קבועה.

אורלי סילבינגר: הדבר השני, המטרה של המהלך הזה היא לחבר את נקודות הממשק באחריות של כל משרד ממשלתי הנקודתי ולעשות העברות-מקל מסודרות.

אורלי סילבינגר: אם אנחנו לוקחים את הנושא של הסעות תלמידים, זה נושא שלא קשור אך ורק למשרד התחבורה והרשות הלאומית, זה הרשויות המקומיות, זה משרד החינוך ומשרדים נוספים, ככה שיש הרבה נושאים שקשורים לבטיחות הילדים שאם רק כל משרד עושה את החתיכה שלו ואין את החיבור ביניהם, אנחנו בבעיה ברמת היישום ומעטפת הבטיחות לילדים.

אורלי סילבינגר: הדבר השלישי והאחרון זה לייצר תשתית בת-קיימא לנושא הזה בכלל הממשלה.

אורלי סילבינגר: כרגע "בטרם" נבחר להיות מתחילת הדרך הגורם המקצועי המלווה של המהלך כשבעצם אנחנו עושים את זה באמת באהבה גדולה, במקצועיות גדולה.

אורלי סילבינגר: אנחנו מסייעים בפיתוח התכנים, בפיתוח תהליכים, בהערכה, בייעוץ למשרדים ובבניית התהליכים במשולב עם כל אחד מהשותפים לדרך.

אורלי סילבינגר: במקביל צריך לזכור שהתוכנית הלאומית עדיין לא תוכנית גדולה ומתכללת את כל הממשלה.

אורלי סילבינגר: השלבים הבאים הם באמת לתכלל את התהליך הזה ולהכניס את כל הגורמים שהיו בתחילת הדרך, אחד-אחד ולהגדיל את התקציב.

אורלי סילבינגר: אין ספק שיש כרגע פער בין המילה תוכנית לאומית והעשייה הבאמת אבסולוטית שהמשרדים השותפים עושים ככל יכולתם כדי לקדם את המהלך לבין מה שנדרש.

אורלי סילבינגר: הפערים כרגע בין מה שנעשה למה שצריך להיות בשביל שנגיע למקום הנכון הם תהליכים מאוד גדולים, וכמו כל דבר שאנחנו מדברים עליו שצריך לעשות, שהוא הצלת חיים, זה לא nice to have, זה must have, אז אני רואה כרגע שני צעדים משמעותיים: האחד, את האוצר מתקצב מהלך הרבה יותר רחב כדי שנוכל יחד עם משרד הבריאות להכניס את כל הגופים השותפים האחראיים בבטיחות ילדים במדינת ישראל, והשני, באמת לפעול בצורה כזאת שלא נהיה סמוכים על שולחנו של תקציב ממשלתי כזה או אחר שלא עבר.

אורלי סילבינגר: ארגון "בטרם" לצערי הרב מתחילת השנה הזאת לא מתוקצב, לא ממומן במהלך הזה על תמיכתו המקצועית מכיוון שחסר תקציב ממשלתי.

אורלי סילבינגר: דניאל, אנחנו לא מכירים עדיין אבל יש פער בין התקציבים שדיברת עליהם.

אורלי סילבינגר: התקציב של התוכנית הלאומית כרגע הוא 10 מיליון שקלים, 6 מיליון שקלים כמו שאמרת, תקציב אוצרי-ממשלתי-תוספתי, 4 מיליון שקלים המשרדים נותנים תקציבי הקבלה מטעמם, ותקציב של 4 מיליון שקלים נוספים זה אותו תקציב שמשרד הבריאות יחד עם האוצר מתקצבים את ארגון "בטרם" כארגון הציבורי המוביל לנושא כדי שאנחנו נוכל להיות ארגון חוץ-ממשלתי לייבא את הידע, להביא ידע מחו"ל, לעשות מעקב על מגמות חוץ-ממשלתיות, להביא ידע חדש, לפתח ידע חדש ולעשות פיילוטים ופרויקטים כאלה, שבסופו של דבר כשאנחנו מדברים על תוכנית לאומית ואנחנו מדברים על white sistem impact, הם יבדקו לעומק ויוכלו בעצם לעבור אל משרדי הממשלה ליישום נרחב.

אורלי סילבינגר: נמצא איתנו רותם זהבי, נציג משרד החינוך.

אורלי סילבינגר: אם רותם רק יגיד לנו כמה עולה לימוד שחייה לילדים במשרד החינוך, נבין שכל התקציב הלאומי לבטיחות ילדים שניתן כרגע, אפילו לא יכול לכסות רק את לימודי השחייה שמשרד החינוך עושה כל שנה, ואני לא אומרת את זה ממקום רע, חברים.

אורלי סילבינגר: אני פשוט אומרת את זה מכיוון שבסופו של דבר זה בנפשנו ובדמנו חיי הילדים.

אורלי סילבינגר: אנחנו פה כדי לעזור למשרדי הממשלה כגוף חוץ-ממשלתי.

אורלי סילבינגר: אנחנו מצד אחד עושים כל מה שניתן כדי לעזור לכלל המשרדים, לכלל הגופים הלאומיים עם כל הידע שרכשנו.

אורלי סילבינגר: יש לנו הרבה ידע שמצטבר עם השנים ונמשיך להיות לטובה ולעזרה למשרדי הממשלה.

אורלי סילבינגר: אנחנו מעריצים אתכם על העבודה המדהימה שנעשית על ידי כל השותפים ואנחנו עדיין נמשיך להיות גוף חוץ-ממשלתי.

אורלי סילבינגר: אנחנו המגדלור של הילדים בנושא בטיחות הילדים ואנחנו נמצאים פה תמיד כדי להזכיר שלהציל חיי הילדים זאת משימה שלא לוקחים ממנה חופשה, אף אחד מאיתנו.

אורלי סילבינגר: אני רוצה להודות לכל אחד מהשותפים של התוכנית ובאמת לאחל לכולנו שבמהלך החצי שנה הקרובה נוכל להוסיף שותפים נוספים ונוכל להסתכל על מהלך מתכלל והוליסטי, כי אין ספק ש-10 מיליון שקלים הם לא תקציב מספק למפת דרכים ממשלתית אקוטית ומכבדת וכוללת.

יוסף ג'בארין: תודה, אורלי.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאת העלית שתי נקודות חשובות בהיבט התקציבי וכמובן המהותי, הראשונה, יחסית על המוגבלות של התוכנית, יחסית צרת היקף לפי הצרכים שכבר זוהו ב-2012 ואז דובר בכלל על מאות מיליונים ולא על עשרות, לכן כנראה שאחת ההמלצות המרכזיות צריכה פשוט להיות לגבש תוכנית רחבה יותר ומתוקצבת בתקציבים יותר גדולים וגם להכליל עוד משרדי ממשלה שכיום הם לא חלק מזה, בנוסף לצורך להרחיב את התוכנית גם בתוך המשרדים הקיימים, נתת את הדוגמא של שחייה במשרד החינוך.

יוסף ג'בארין: זה לא רק שכל הסכום הולך לשם.

יוסף ג'בארין: אני גם לא בטוח עד כמה אפשר להגיע לכל התלמידים בסכום הזה.

יוסף ג'בארין: הנושא השני שהעלית, אני מקווה שדניאל עדיין איתנו, לגבי התקצוב הנוכחי של התוכנית הקיימת.

יוסף ג'בארין: איך שהבנתי, באוצר לא אמור להיות שום מכשול בהתקדמות בתוכנית.

אורלי סילבינגר: כבודו, אני רק רוצה להוסיף, ה-4 מיליון הנוספים שדיברנו עליהם זה מיזם משותף.

אורלי סילבינגר: "בטרם" הביא 4 מיליון שקלים נוספים מטעמו, מתקציב שהוא לא ממשלתי ובכך ממנף את התקציב הממשלתי.

יוסף ג'בארין: דניאל איתנו.

יוסף ג'בארין: מה השאלה הספציפית אליו בהיבט התקציבי?

אורלי סילבינגר: אני לא שואלת שאלה, אני באמת קוראת לדניאל יחד עם הצוות של האוצר שמבינים ומעריכים את העשייה בבטיחות ילדים, ויש לנו שם שותפים נפלאים יחד עם נועה היימן.

אורלי סילבינגר: אנחנו פשוט מבקשים שתהיה באמת עבודה משמעותית לתקצב את המהלך הזה לא לשנה אחת, כי כשאנחנו יצאנו לדרך דיברנו על תקצוב של חמש שנים רצופות.

אורלי סילבינגר: הייתי רוצה שלא נהיה כל שנה במצב שאם לא עבר תקציב ממשלתי, נתעכב, ונתעכב זה לא "בטרם", חברים.

אורלי סילבינגר: נתעכב זה הבטיחות של הילדים והחיים שלהם.

אורלי סילבינגר: משרד הבריאות, אני מוכרחה להגיד, אומלל בכך שהוא צריך כל פעם לרוץ בשביל לקבל את התקציבים האלה.

אורלי סילבינגר: התפקיד שלי כארגון חוץ-ממשלתי זה לבקש מכם לתקצב את המהלך הזה מספיק שנים קדימה, אם צריך להכניס את זה לבסיס התקציב ככה שחיי ילדים לא יהיו על הכתף של משרד ממשלתי.

יוסף ג'בארין: תודה, אורלי.

יוסף ג'בארין: דניאל שומע אותנו ואני גם לוקח על עצמי להמשיך את השיח הזה אל מול משרד האוצר, גם דניאל, גם נועה היימן.

יוסף ג'בארין: העמדה העקרונית שאני שומע היא עמדה בהחלט תומכת ומוכנה כמובן להבטיח את המשך הביצוע.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, אורלי.

זהבה רומנו: אנחנו נהיה בקשר עם דניאל עוד היום.

יוסף ג'בארין: מצוין וחשוב מאוד.

יוסף ג'בארין: אני גם מבין שלא אמור להיות מכשול על התקציב הבא.

יוסף ג'בארין: הדיווח של היום היה מאוד חשוב, מרשים, כל כך נדרש, כל כך בוער, כל כך אנושי ואני מקווה באמת שאפשר עוד לסגור את הדברים בימים הקרובים.

יוסף ג'בארין: פרופ' ח'אלד אבו עסבה, מלווה את הנושא של נוער בסיכון ובטיחות ילדים.

יוסף ג'בארין: דובר על כך שהתוכנית כוללת תוכנית גם ייחודית להגברת ההסברה והפעילות בקרב החברה הערבית כי היא זוהתה כאוכלוסייה בסיכון מוגבר.

יוסף ג'בארין: אשמח אם תוכל לשתף אותנו בהערכות שלך ואולי גם בהמלצות בנושא.

אבו עסבה: ראשית, תודה על הזימון להשתתף במפגש החשוב הזה.

אבו עסבה: תודה רבה על הסקירות שניתנו פה.

אבו עסבה: הן מאלפות, מעניינות, של משרדי ממשלה.

אבו עסבה: תודה גם לאורלי מ"בטרם" שעבדתי איתם הרבה זמן.

אבו עסבה: עשינו הרבה עבודה משותפת.

אבו עסבה: אכן, אני גם בכובע של חצי "בטרם".

אבו עסבה: עשינו שם ארבע

אבו עסבה: ה-חמישה מחקרים משותפים ולדעתי גם הצטבר הרבה ניסיון והרבה ידע ב"בטרם".

אבו עסבה: מה שחסר היה לי פה קצת זה אולי ריכוז של מידע סטטיסטי לפילוחים לפי מגזרים ולפי סוגי התפלגויות בשנים האחרונות, כך שניתן למקד את העבודה בצורה יותר ממוקדת ויותר עם אימפקטים, עם איזושהי השפעה שניתן לראות אותה לאורך הזמן במחקרים שהם מחקרים רבים.

אבו עסבה: זה אחד.

אבו עסבה: שניים, לדעתי הנושא הוא לא רק התנהגותי, הנושא הוא גם ברמה תודעתית.

אבו עסבה: מהניסיון שהיה לי לפחות במחקרים שנעשו בזמנו, הנושא הזה בלט מאוד, הנושא של התודעה, הנושא של החינוך.

אבו עסבה: ניתן גם במשרד החינוך לחייב, למשל, אני רק נותן דוגמא: ראינו שהם עושים עבודה מצוינת עם צוותי חינוך ומורים אבל ניתן גם לחייב איזשהו קורס חובה ברמה של מכללות להכשרות מורים שיעבירו את המורים קורס כזה.

אבו עסבה: יש הרבה קורסים שלדעתי אפשר להחליף אותם, הם מיותרים וקצת לחבר את המכללה ואת האקדמיה גם לנושאים שהם נושאים בוערים ברמת השטח.

אבו עסבה: נושא אחר שהייתי רוצה קצת לגעת בו ואולי בזה אני אסיים כי הנושא הוא רחב מאוד, ופה גם מקבולה נמצאת ויש לי את ההזדמנות גם לפנות למשרד התחבורה, שלפחות ביישובים הערביים אני רואה את המפגעים ברמה של הרשות, הרבה מאוד מפגעים בריאותיים ומפגעים ברכבים שנמצאים למשל על המדרכות.

אבו עסבה: על זה אנחנו לא מדברים.

אבו עסבה: אין אכיפה בנושא הזה.

אבו עסבה: נכון, הולכים למשחקיות, אבל גם אימא עם עגלה צריכה ללכת על מדרכה, לכן לדעתי צריך למקד את הפעילות ברמה מגזרית.

אבו עסבה: צריכה להיות אולי איזושהי ועדה שהיא ועדה ברמת הרשות המקומית שתבנה איזשהו מהלך ברמה יישובית כאשר כל הדברים האלה נלקחים בחשבון.

אבו עסבה: גם משרד התחבורה, גם משרד החינוך, אבל גם הרשות המקומית צריכה להיות עם יד על הדופק בנושא הזה וצריך גם לערב אותה בצורה יותר אחראית ולא רק לערב אותה ברמה של שיח עם משרדי ממשלה.

אבו עסבה: בזמנו, במחקר שאני עשיתי ביחד עם "בטרם" על העמדות של התושבים ביחס לרשות המקומית, אנחנו קיבלנו תוצאות מדהימות, שהרשות המקומית כמעט ולא נמצאת בנושא גם של הסברה וגם של אכיפה ולכן כדאי למקד את העבודה בדיוק איפה שצריך למקד אותה.

אבו עסבה: זה יכול לתת אפקט יותר משמעותי לדעתי.

אבו עסבה: בזה אני אסתפק.

יוסף ג'בארין: תודה רבה פרופ' אבו עסבה.

יוסף ג'בארין: הזכרת לגבי החברה הערבית.

יוסף ג'בארין: שתי הקבוצות הייחודיות שאובחנו כאן, האוכלוסייה הערבית והאוכלוסייה החרדית, אני חושב שאנחנו גם נשקול אולי לקיים דיון מיוחד לגבי שתי האוכלוסיות הללו, ככה שנוכל יותר להעמיק במצב ובתוכנית, לרבות גם הצגת הנתונים שנוכל להבין יותר את חלוקת המשאבים כאן.

יוסף ג'בארין: לגבי השלטון המקומי, אני בהחלט חושב שהוא היה צריך להגביר את המודעות אבל גם את ההתארגנות הפנימית והארגונית בתוך השלטון המקומי, ככה שהנושא של בטיחות ילדים יקבל יותר בולטות בעבודה של הרשויות המקומיות, בין אם זה שיהיה ממונה על כך או ועדה שתוקם בעניין הזה.

יוסף ג'בארין: בהחלט נושא חשוב.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאיתנו גם נציג מרכז השלטון המקומי.

יוסף ג'בארין: רות דיין איתנו?

יוסף ג'בארין: מנהלת מחלקת החברה במרכז השלטון המקומי.

רות דיין מדר: נכון, אני נמצאת בדיון.

יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע אם אפשר רק בקיצור כי אנחנו חותרים לסיום.

יוסף ג'בארין: היה דגש בכל זאת על הרשות המקומית אז נשמח לשמוע התייחסותך.

רות דיין מדר: נכון, אנחנו אכן חברים בוועדה ובתוכנית הלאומית ומסייעים היכן שניתן למשרדי הממשלה, אם זה הדרכה והכשרה של אנשי המקצוע ברשויות המקומיות.

רות דיין מדר: יש ועדה לזכויות הילד שהיא ועדה סטטוטורית בכל רשות מקומית והיא פועלת.

רות דיין מדר: אין ספק שאם היה אדם, איש מקצוע שכל מהות תפקידו זה לפעול לבטיחות בילדים, הקשב היה קשב הרבה יותר גבוה.

יוסף ג'בארין: בינתיים אני מבין שמבחינת המבנה של השלטון המקומי אין כתובת כזו?

יוסף ג'בארין: למשל, בתחום של מעמד נשים יש יועצת לענייני נשים.

יוסף ג'בארין: האם יש איזשהו תפקיד שהוא אמור להיות אחראי על הנושא הזה?

רות דיין מדר: לא.

רות דיין מדר: למשל, יש ממונה בטיחות בדרכים על פי חוק.

רות דיין מדר: אין ממונה בטיחות ילדים.

יוסף ג'בארין: אולי באמת זה רעיון שצריך לקדם, שתהיה כתובת ברורה וידועה וגם אחראית על הנושא הזה?

יוסף ג'בארין: דיברנו על משחקי ילדים, על פגיעות, על רכבים שחונים על המדרכות וכל הסיכונים שנוצרים.

יוסף ג'בארין: אני מניח שזה מחייב בכל זאת התארגנות יותר קונקרטית בתחום הזה של הרשויות המקומיות.

רות דיין מדר: נכון, וגם תקציבית כדי להקצות אדם שיפעל בנושא הזה אנחנו רוצים שבאמת יהיו תפוקות ולא שזה יהיה משהו שהוא נוסף על כל התפקידים שהוא ממילא מבצע.

רות דיין מדר: אין טעם למנהל מחלקת רווחה להוסיף על הגב שלו עוד תפקיד כזה, במיוחד ברשויות החלשות יותר שזה סוציו אקונומי נמוך יותר.

רות דיין מדר: אין טעם רק בשביל שתהיה תפאורה של שם ותוספת תפקיד.

רות דיין מדר: אם רוצים ואם רואים בזה חשיבות, ואנחנו רואים בזה חשיבות מאוד רבה וגם אמרנו את זה, צריך שיהיה אדם שיהיה ממונה על התחום ויתכלל את זה עם כלל האגפים, מהגיל הרך, עובר למתקני שעשועים, עובר לבטיחות בדרכים, הדרכה להורים, הסברה להורים.

יוסף ג'בארין: הרעיון הזה בצורה המובנית הזו קיים באיזשהו מקום?

יוסף ג'בארין: יש דוח שהמליץ על כך?

יוסף ג'בארין: זה מתועד באיזשהו מקום?

יוסף ג'בארין: כי אם לא, אנחנו נצטרך לקדם את זה.

רות דיין מדר: אני חושבת שצריך לחזור ולקדם את זה.

רות דיין מדר: זה נמצא במסמכי גיבוש, התוכנית הלאומית לבטיחות ילדים.

רות דיין מדר: ארגון בטרם הכיר את התפיסה.

רות דיין מדר: הוא עצמו מימן תקופות ממונה בטיחות ילדים.

רות דיין מדר: התפיסה קיימת אבל צריך לראות שיש לזה משאבים.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: איתנו בדיון גם הייעוץ המשפטי וגם מחלקת המחקר.

יוסף ג'בארין: אשמח אולי אם נלבן את הסוגיה הזו יותר.

יוסף ג'בארין: הכותרת הזו של ממונה על בטיחות ילדים, איך אפשר ליצור אותו מנגנון משפטי וארגוני?

יוסף ג'בארין: זה כמובן לא צריך תקציבים אבל גם יש לפחות דרך ביניים להתחיל בה, שגם אחד מהעובדים הבכירים בעירייה יהיה גם אחראי על התחום.

יוסף ג'בארין: לפחות להתחיל עם זה.

יוסף ג'בארין: ביניים השם קיים אבל אני מבין שאין משרה כזו או אין מישהו שמתפנה לכך.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, רות.

יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים לסיים בדקות הקרובות, אז לפני שאני אקרא את ההמלצות, ממכון התקנים יש גם ורד אורן ודליה ירום?

דליה ירום: כן, מדברת דליה ירום, אני מנהלת אגף התקינה במכון התקנים.

דליה ירום: מכון התקנים כפי שכבר ציינה הגברת ארונין ממשרד הכלכלה מיחידת מנהל התקינה, עוסק בהכנת תקנים שחלק מהיעדים שלהם זה גם הנושא של הגנה על בריאות ובטיחות לילדים.

דליה ירום: נענינו לקריאת הוועדה בעבר והכנו את התקנים למניעת שכחת ילדים ברכב.

דליה ירום: כל הפעילות שלנו שאנחנו מקווים שגם תמשיך למרות שיש כאלה שמסכנים אותה בימים האלה, פעילות הבדיקות במעבדות והתאמת המוצרים לדרישות התקן מיועדות כך שיובטח בריאות ובטיחות הילדים.

דליה ירום: אלכסנדרה הזכירה גם את התקן למתקני משחקים.

דליה ירום: אני חייבת להגיד שהתקן הזה, יש לו הרבה מאוד היבטים מעבר למה שאדוני העלה, בכל הנושא של פיקוח ופיקוח רב-שנתי.

דליה ירום: הוא מתייחס גם לנגישות.

דליה ירום: אנחנו מתייחסים גם לאוכלוסיות היותר חלשות מטעם הילדים ובהחלט יש התייחסות למגרשי משחקים שיהיו נגישים לילדים החלשים יותר בחברה, וכל קריאה של הוועדה להכנת תקנים, להכנת פעילות, אנחנו מציעים גם את המומחים שלנו וגם את ועדות התקינה כדי לקדם את הנושא החשוב הזה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: דיברת על נגישות, נושא חשוב גם ברמה הפיזית, אבל גם עלה הנושא של נגישות לשונית.

יוסף ג'בארין: זמננו קצר מלהיכנס לדיון כאן אבל הייתי מצפה שכל מה שקשור להוראות בטיחות ולהנחיות בטיחות אבל גם אולי לשילוט שמוצב נגיד במשחקי ילדים או מתקנים, אני מצפה כמובן שזה תמיד יהיה דו-לשוני לא בהכרח רק ביישובים הערבים, זה גם ביישובים מעורבים, שפשוט כל השירות יהיה גם דו-לשוני.

יוסף ג'בארין: לדעתי זה חלק כמובן מהנגישות ומה שיכול לתרום גם לשלומם של ילדים שמגיעים להשתמש במתקנים הללו.

יוסף ג'בארין: את מסכימה?

דליה ירום: קודם כל אני מסכימה.

דליה ירום: אנחנו יכולים להעלות את זה לדיונים בוועדות ואני מניחה שאפשר לעשות משהו בנושא.

דליה ירום: כידוע, מי שקובע את דרישות התקן הן ועדות התקינה.

דליה ירום: ועדות התקינה הם גופים ציבוריים שמכון התקנים מרכז את עבודתם.

דליה ירום: הרכב הוועדות מוגדר בחוק.

דליה ירום: הבית שאתה מייצג אותו קבע מי יהיו החברים בוועדות התקינה.

דליה ירום: כן אפשר להעלות את הנושא הזה לוועדת התקינה לדון, ואני מניחה שהוא יתקבל בברכה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: אנחנו נבחן את הסוגיה של ממונה על בטיחות ילדים בהקשר הזה ואם כבר בודקים, אז כאן פנייתי אולי למרכז המחקר והייעוץ המשפטי, אם גם אפשר לבדוק את ההיבט הזה של הנגישות ברמה הפיזית וברמה הלשונית.

יוסף ג'בארין: האם זה משהו שהוא חלק מההנחיות, חלק מהתקן, האם זה מופיע, נגיד למשל הסוגיה של הצבת שילוט במשחקי ילדים.

יוסף ג'בארין: האם זה מספיק מסודר בעניין הזה?

יוסף ג'בארין: פשוט לבדוק ולפי זה גם נוכל להתקדם.

יוסף ג'בארין: האמת היא שאנחנו צריכים לסיים.

יוסף ג'בארין: קודם שאקרא את ההמלצות העיקריות, אני רוצה להודות לכל המשתתפים על הדיון החשוב.

יוסף ג'בארין: אני גם מבטיח לעקוב אחרי הנושאים שעלו כאן.

יוסף ג'בארין: אמרתי, דיון ראשון ומעקב שנעשה לאוכלוסיות בסיכון מוגבר יותר.

יוסף ג'בארין: נרצה לשמוע יותר פרטים.

יוסף ג'בארין: לעניין הדיון הזה, אני חושב שהקריאה אולי המאוד חשובה היא להבטיח את התקצוב כדי להשלים את החמש שנים לשנתיים הקרובות תוך כדי בחינה של הרחבת התוכנית הזו כדי לכלול גם משרדי ממשלה חדשים אבל גם להרחיב אותה בקרב המשרדים הקיימים.

יוסף ג'בארין: זו פנייתנו העיקרית למשרד האוצר ואני מבין שגם בבריאות ובאוצר ינסו באמת לסגור את הדברים בהקדם האפשרי, לרבות גם חתימת ההסכם והעברת התקציבים.

יוסף ג'בארין: נשמח לשמוע גם על התקדמות הנושא של הקול הקורא בעניין המכשיר שיוכל אולי להתמודד עם הסוגיה של שכחת ילדים, נושא מאוד חשוב, מלווה אותנו כמה שנים ובהחלט חשוב שמה שהובטח, שבשבועות הקרובים עוד יצא הקול הקורא בנושא.

יוסף ג'בארין: אני מקווה גם שיורחב בהקדם מאגר המידע לגבי פגיעות בילדים ויכלול את כל הגורמים גם בתחום הבריאות אבל גם בחינוך וברווחה וככה נוכל אולי באמת סוף סוף להגיע למאגר נתונים שאפשר להסתמך עליו בכל פעילות ההתמודדות עם פגיעות ילדים.

יוסף ג'בארין: לגבי משרד הכלכלה, שמענו על הפורטל, דיברנו על חשיבות קידום המודעות לקיומו של הפורטל, חשיבות גם הנגשתו בשפה העברית ושיהיה גם רחב ככל האפשר מבחינת המידע המאוד חשוב שבינתיים נכלל בו וצריך להגישו לציבור.

יוסף ג'בארין: משרד הפנים והשלטון המקומי, ההמלצה שלנו על חשיבות יצירת תפקיד קבוע ומובנה של ממונה על בטיחות ילדים ברשויות המקומיות.

יוסף ג'בארין: התפקיד הזה תפקיד ממומן על ידי משרד הפנים ואנחנו מבקשים לבחון את הנושא.

יוסף ג'בארין: מהשלטון המקומי אני אשמח אם תגובש הצעה שאפשר בהחלט להגיש אותה גם אלינו וגם למשרד הפנים לעניין התפקיד הזה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכם, דיון מאוד חשוב, מפרה.

יוסף ג'בארין: כפי שאמרתי, אנחנו נמשיך ללוות את הנושא.

יוסף ג'בארין: הוא חשוב מאוד לוועדה ולחברה בישראל.

יוסף ג'בארין: תודה לכולם ונמשיך גם לעקוב אחרי ההמלצות.

יוסף ג'בארין: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.