ועדת המשנה לעניין חיילים בודדים בשירות ובשחרור, כנסת 23, פרוטוקול מספר 2, 2020-07-07 13:04

אלכס קושניר: אני פותח את ישיבת ועדת המשנה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות לעניין חיילים בודדים בשירות ובשחרור.

אלכס קושניר: היום ה-7 ביולי 2020, כ"ו בתמוז תש"ף.

אלכס קושניר: הנושא שעל סדר היום הוא אופן הטיפול בחובות של מלש"בים וחיילים בודדים.

אלכס קושניר: אני מברך את כל מי שנמצא כאן, וכמובן את חברת הכנסת מיכל קוטלר שנמצאת אתנו כאן.

אלכס קושניר: תודה רבה שהצטרפת.

שלומית אבינח: יש 47 משתתפים ב-זום.

אלכס קושניר: אני רוצה לנסות לשים את הדברים בפרופורציה, מי חייב למי.

אלכס קושניר: יש לנו כאן חייל שמסיבות כאלה ואחרות הפך להיות חייל בודד, אם זה בגלל שהוא הגיע מחוץ לארץ או שהוא מגיע מרקע משפחתי קשה, ובכל זאת והחליט לבוא ולתרום למדינה, ופתאום המדינה באה ואומרת לו, לא, נכון שאתה תורם לי, אחלה, אבל אתה גם חייב לי.

אלכס קושניר: אני לא רוצה שלא צריך לשלם חובות, חייבים לשלם חובות, אבל אני חושב שאנחנו כמדינה חייבים לבוא ולראות איך אנחנו באים לקראת החייל כדי לא להרוס לו את המסלול שהוא התחיל, ובמיוחד אני מדבר על חסרי עורף משפחתי שכנראה מתחילים איזשהו מסלול חדש בחיים שלהם וחובות העבר או חובות ההווה פתאום יכולים להחזיר אותם בחזרה.

אלכס קושניר: ניסיתי להמחיש על מה אנחנו מדברים.

אלכס קושניר: זה פחות או יותר הכמות של המסמכים שכל חייל ממוצע בודד צריך להתמודד אתה.

אלכס קושניר: זאת ארנונה, חוזה טלוויזיה, חשבון חשמל.

מיכל וונש: אני ראה ששום דבר לא השתנה מאז אני הייתי חיילת בודדה ועברו 30 שנים.

אלכס קושניר: חוזה סלולר, חוזה שכירות, ועד בית ויש כאן עוד הרבה.

אלכס קושניר: אני יודע שבשנים האחרונות כן נעשו תהליכים כדי להקל על החיילים אבל זה כמובן לא מספיק.

אלכס קושניר: אני גם יודע שכנראה שבדיון אחד לא נוכל לכסות את כל הבעיות אבל אני חושב שאנחנו חייבים להתחיל את זה מוקדם ככל שיהיה.

אלכס קושניר: אני גם אומר לכם שבסופו של דבר כנראה שהדיונים האלה יביאו לשינוי חקיקה קיימת או ליצירת חקיקה כדי שהמדינה הזאת תבין שהחיילים הבודדים הם קודם כל נכס, ושנית, אנחנו כמדינה חייבים להתחשב בהם.

אלכס קושניר: קצת נתונים של משרד המשפטים.

אלכס קושניר: במהלך ארבע השנים האחרונות נפתחו 1,897 תיקי חיילים, רבע מתוכם היו בכלא.

אלכס קושניר: בשנת 2019 פנו 619 חיילים לבקש סיוע משפטי כאשר 66 מהם בענייני חובות.

אלכס קושניר: שלומית, תודה רבה לך על ההכנה לישיבה.

אלכס קושניר: את פנית לגורמים רלוונטיים – צה"ל, ביטוח לאומי, בנק ישראל, משרד המשפטים ומשרד הפנים כדי שנוכל לקבל תשובות.

אלכס קושניר: אנחנו חייבים לגלות רגישות ואנחנו חייבים לראות איך אנחנו כולנו ביחד, גם המגזר השלישי, גם הכנסת וגם הממשלה, נרתמים למשימה הזאת כדי לוודא שהחיילים יכולים לשרת בראש שקט כי בסופו של דבר עם מגנים עלינו.

אלכס קושניר: נושא מאוד חשוב שניגע בו במהלך הדיון הוא נושא של עיקול כספי החיילים.

אלכס קושניר: הבנקים, למרות שקיים החוק, במקרים מסוימים ממשיכים לעקל את הכספים של החיילים וחייל באופן אקטיבי צריך לקחת את החוק, להדפיס אותו, ללכת לבנק ולדבר עם פקיד הבנעק כדי שיסיר את העיקול.

אלכס קושניר: זה דבר שלדעתי הוא בלתי מתקבל על הדעת.

שלומית אבינח: איגוד הבנקים ב-זום.

אלכס קושניר: אני בטוח שהיא תוכל לסייע לנו בסוגי הזאת.

אלכס קושניר: כבר עבדנו ביחד עת הייתי מנכ"ל משרד הקליטה ועשינו דברים יפים לטובת העולים ואני בטוח שנעשה גם לטובת החיילים הבודדים.

אלכס קושניר: מיכל, יש לך מה לומר?

מיכל וונש: האמת היא שאני אשמח בעיקר לשמוע מגורמי המקצוע.

שלומית אבינח: מי שפנה זה גיא והוא כאן.

מיכל וונש: אני רק רוצה לחדד ולומר שבעיני לפעמים נכון להתמקד רק בחיילים הבודדים אבל בקונטקסט הספציפי הזה אני מבקשת מגורמי המקצוע כמובן להתייחס גם לפלח המיוחד שהוא חיילים בודדים וכל מה שנלווה לאתגרים האלה של החיילים הבודדים כפי שכולנו מכירים אותם – גב כלכלי וכולי – אבל אני מבקשת להנגיש לנו את המידע בצורה שמתייחסת לכלל החיילים כי אני חושבת שכאן לא נכון במקרה הזה להתמקד אך ורק ולבודד את החיילים הבודדים עוד יותר מבדידותם הפיזית.

אלכס קושניר: את צודקת אבל צריך לזכור שהמנדט של הוועדה הזאת הוא מנדט מאוד ספציפי שמדבר על חיילים בודדים.

מיכל וונש: אני מבינה.

אלכס קושניר: צריך להבין שכל חייל אחר רגיל יש לו איזושהי מעטפת משפחתית, איזשהו סיוע כזה או אחר, ואם לא – יש מערכות ת"ש שיודעות לסייע לו.

אלכס קושניר: כאן אנחנו מדברים על אנשים שהם מנותקי סיוע משפחתי, במיוחד, אם אנחנו כבר נכנסים לפילוח, יש את החבר'ה שהם בוגרי מערכת החינוך החרדית שיוצאים לעולם החדש ויש להם אולי חובות מהעבר או חובות מההווה כי הם עדיין לא יודעים איך להתנהל וגם כך מאוד מאוד קשה להם.

אלכס קושניר: אני לא אומר שלא צריך לשלם את הקרן, בטח שצריך לשלם את הקרן אבל השאלה היא מתי, השאלה איך פורסים את התשלומים אבל מה שבטוח זה שאסור שהחבר'ה האלה ישלמו ריבית והצמדה על תקופתם בשירות צבאי.

אלכס קושניר: גיא, בבקשה.

גיא קונפורטי: תודה רבה על ההזמנה.

גיא קונפורטי: אני מאוד שמח להיות כאן ואני חושב שזה חשוב וגם חשוב לה עלות את זה על סדר היום.

גיא קונפורטי: אני כן מתחבר למה שאמרה חברת הכנסת.

גיא קונפורטי: יש נושאים, כשפותרים אותם, יהיה קשה לנתק את הבודדים מכלל אוכלוסיית החיילים וגם חלק מהסוגיות הן סוגיות שבאמת פוגעות בכל החיילים.

גיא קונפורטי: אני אחדד לגבי בודדים או לא בודדים.

גיא קונפורטי: בצבא יש הגדרה של בודד ויש הרבה חיילים שנמצאים בתווך.

גיא קונפורטי: כאלה שהם לפני שהם מוגדרים כחיילים בודדים.

גיא קונפורטי: למשל, יכול להיות חייל שהוא בתהליך עזיבה של המשפחה שלו, שהוא לא מזוהה במערכת כבודד אבל הוא עדיין זקוק לעזרה ועדיין זקוק ליחס מהותי כאילו הוא כבר חייל בודד.

גיא קונפורטי: לדוגמה, הייתה לנו חיילת שחזרה הביתה לאימא שלה ואימא שלה פשוט החליפה את כל המנעולים, למעשה זרקה אותה מהבית והפכה אותה להומלסית.

גיא קונפורטי: כמובן לקח קצת זמן עד שהיא הוגדרה בצבא כבודדה, אבל היא הייתה צריכה סיוע כבר אז, עוד לפני כן.

גיא קונפורטי: אני אומר שחשוב לשים את זה במסגרת כי יש לפעמים מקרים שהם חשובים.

גיא קונפורטי: בנוסף לזה.

גיא קונפורטי: אני אתחיל בנושא של העיקולים.

גיא קונפורטי: אני לא יודע אם רוצים שאני אתייחס לכל הסוגיות שהעליתי אבל אני מתחיל מנושא העיקולים.

גיא קונפורטי: אנחנו נתקלים באופן גורף כאשר חיילים פונים אלינו כשיש להם עיקול בבנקים וכמעט 50 אחוזים מהחיילים שפונים אלינו בנושא חובות אומרים שיש להם גם עיקול על חשבון הבנק.

גיא קונפורטי: בעצם הכספים שהצבא מעביר להם, מה שהצבא קורא לו דמי קיום, לא מגיעים אליהם בסופו של דבר.

גיא קונפורטי: הם מעוקלים ומועברים לחשבון פיקדונות של עיקולים והרבה פעמים הם מגלים על זה בשלב מאוד מאוד מאוחר כשחוב אחד אולי קטן כבר הפך לכמה חובות כי הכסף הזה שצריך להגיע אליהם, דמי הקיום, חייב להגיע אליהם.

גיא קונפורטי: יש מקרים בהם הבנק עצמו הוא גם נושה, כלומר, הוא מתעדף את עצמו נניח להלוואות שהוא נתן או משהו כזה, ויש מקרים שהבנק הוא בעצם מוציא לפועל או מיישם צווי עיקול שהוא מקבל.

גיא קונפורטי: במקרים האלה, בשני המקרים האלה, חשוב לייצר איזושהי מדיניות שמאפשרת לחייל את דמי הקיום הבסיסיים שלו.

אלכס קושניר: יש חוק?

גיא קונפורטי: יש חוק.

אלכס קושניר: שאוסר על הבנקים לעקל את הכספים של החיילים.

גיא קונפורטי: אוסר על העיקול ואוסר גם על העברה.

אלכס קושניר: עודדה, את רוצה להתייחס לזה?

עודדה פרץ: אני ממש לא מכירה שום מקרה כזה.

עודדה פרץ: אני אחראית גם על תלונות הציבור בפיקוח על הבנקים ואף פעם לא נתקלתי בתלונה כזאת.

עודדה פרץ: הבנקים בעיקרון מבצעים את החוקים כלשונם.

עודדה פרץ: אם יש מצב כזה, אני אשמח לדעת על כך.

גיא קונפורטי: אני אסביר.

גיא קונפורטי: אני אומר שבאופן גורף כמעט כל חייל שיש לו עיקול ברמה גורפת, יש לו את הבעיה הזאת עם בנק וצריך אחר לפנות לבנק ולומר, שימו לב, אני חייל – כי הבנקים לא תמיד יודעים מי חייל ומי לא.

אלכס קושניר: אולי הבנקים לא יודעים שהוא חייל.

גיא קונפורטי: בעיני זו בעיה טכנולוגית.

גיא קונפורטי: אפשר לפתור אותה טכנולוגית.

עודדה פרץ: גיא, אני ממש אשמח שנדבר.

עודדה פרץ: תפנה אלינו ונעקור את התופעה הזאת מהשורש.

מיכל וונש: רק תראה כמה חשובות הוועדות האלה.

עודדה פרץ: זה נראה לי משהו פתיר.

גיא קונפורטי: אני אשלים את הנושא הזה.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים זה נפתר בלי צורך במעורבות של המפקח על הבנקים.

גיא קונפורטי: אנחנו מציידים את החייל בחוק, הוא ניגש לבנק ואם הוא מגיע בסופו של דבר למנהל הסניף, שזה מה שמנחים אותו לעשות, זה נפתר.

גיא קונפורטי: מה שקורה זה שעד שהוא מגיע לסניף, עד שהוא מדבר על המנהל, יש מקרים שהמנהל לא נמצא וכולי.

עודדה פרץ: נפתור את זה.

אלכס קושניר: זה נראה לי מקרה קלאסי של חוסר סנכרון מערכות.

אלכס קושניר: תפקידנו כאן לעשות את זה.

אלכס קושניר: גיא, אני מבקש ממך לפנות במכתב רשמי לסגנית המפקחת על הבנקים, כמובן עם העתק לוועדה ואני מבקש ממך, עודדה, להתייחס תוך שבועיים לאירוע ולחדד מול הבנקים את ההנחיות.

אלכס קושניר: אני לא יודע – ואולי את יודעת – האם יש לכם את היכולת לזהות במערכת מישהו כחייל.

עודדה פרץ: אני לא בבנק.

עודדה פרץ: את זה תשאל את הבנקים.

גיא קונפורטי: אני רק אומר שחייל שמקבל שכר ממופ"ת, זה מופיע כשורה.

אלכס קושניר: זה אומר שצריך לעשות איזושהי פעולה טכנולוגית.

אלכס קושניר: בזה אתם יכולים להנחות את הבנקים, נכון?

עודדה פרץ: בוודאי.

עודדה פרץ: אני חושבת שהבעיה כאן היא שפתרתם כל מקרה לגופו ואז זה לא הגיע אלינו ולכן לא פתרנו את זה השורש.

אלכס קושניר: לכן אנחנו יושבים כאן.

אלכס קושניר: אני חושב שהפתרון כאן יהיה קל.

עודדה פרץ: גם אני חושבת.

אלכס קושניר: גיא, אתה מתחיל את התהליך ואנחנו כאן נסיים אחרי שעודדה תדווח לנו שזה בוצע.

גיא קונפורטי: תודה.

אלכס קושניר: יש לך עוד נושאים, נכון?

גיא קונפורטי: בוודאי.

גיא קונפורטי: אני עובר לנושא הבא.

גיא קונפורטי: על נושא העיקולים דיברנו.

גיא קונפורטי: נושא של איחוד תיקים הוא נושא שהוא משותף גם לנו וגם לסיוע המשפטי.

גיא קונפורטי: בעצם השינוי של מנגנון איחוד התיקים בצורה שהפכה אותו פחות רלוונטית למרבית החיילים בגלל תנאים קשיחים שהוחלו בחוק בתיקון שהתבצע בספטמבר 2019.

אלכס קושניר: אתה מדבר על תיקון 58.

גיא קונפורטי: נכון.

גיא קונפורטי: למי שמטפל בחיילים, זה גזל מאתנו כלי עבודה מאוד מאוד משמעותי לחייל שיש לו ריבוי נושים.

אלכס קושניר: תפרט מה המצב הקודם ומה המצב היום.

גיא קונפורטי: המצב הקודם היה שכמו כל אדם אחר שהיה יכול לבקש איחוד תיקים, היו בוחנים את מצבו הכלכלי והוא יכול היה לומר שהוא יכול לשלם 100 שקלים, 200 שקלים בחודש לכל הנושים שלו ביחד, והיו בוחנים את מצבו.

גיא קונפורטי: אם אכן כך, היו אומרים בסדר, תשלם 200 שקלים.

גיא קונפורטי: אגב, המצב הזה לא היה מצב כל כך טוב ולכן גם היה התיקון כי הוא היה נמשך לדיראון עולם, עם ריביות, ואנשים היו "מתמכרים" לתשלום של סכום נמוך כל חודש בלי פתרון סופי.

גיא קונפורטי: השינוי שנעשה בעצם הגדיר שאתה חייב על פי מדרגות של סכומים, של חובות מצטברים, לפרוע תוך תקופה מסוימת את מלוא החוב ולשלם סכום מינימלי מסוים בכל חודש שהוא שלושה אחוזים מגובה החוב.

גיא קונפורטי: כך לדוגמה, חייל שיש לו חוב של נניח 20,000 שקלים – שזה מצב יחסית שכיח - צריך לשלם 600 שקלים בחודש.

גיא קונפורטי: כשחייל משתכר, אם הוא לא חייל בודד, 1,600 שקלים, או אם זה חייל בודד שמשתכר כ-4,000 שקלים בחודש פלוס-מינוס, כשהרבה מזה הולך למחיה, 600 שקלים לחודש זה סכום לא קטן ומאוד מאוד קשה לו לעמוד בתנאי הראשוני הזה.

גיא קונפורטי: גם התנאי השני של התקופה הוא תנאי שלפעמים, אם אתה עכשיו בתקופת השירות הצבאי שלך ואז אתה פונה ומבקש את איחוד התיקים, אתה יכול לא לעמוד בו ואז יכול להיות שיפנו אותך הרשמים לחדלות פירעון שזו תוצאה שאף אחד לא רוצה בה.

שלומית אבינח: זה כתם לכל החיים.

גיא קונפורטי: כן.

גיא קונפורטי: והאפשרות השנייה היא שיאמרו לך, בסדר, אתה לא תקבל איחוד תיקים אבל בוא עכשיו תסדיר פרטנית מול כל נושה ונושה את המצב שלך.

גיא קונפורטי: כשצריך לדבר עם כל נושה ונושה, יש ביניהם כאלה שהם מסבירי פנים, יש ביניהם כאלה שהם עקשנים, זה נורא תלוי במשרד, זה נורא תלוי ב"לקוח" של המשרד, כי אם זאת חברת ביטוח או בנק הם לפעמים מתנהלים קצת שונה מחברות סלולר.

שלומית אבינח: זה עניין של רצון טוב.

שלומית אבינח: איגוד הבנקים ב-זום.

שלומית אבינח: טיבי רבינוביץ.

טיבי רבינוביץ: אני לא מכיר את הבעיה שהועלתה על ידי גיא קודם.

טיבי רבינוביץ: אפשר כמובן לבדוק אותה.

טיבי רבינוביץ: אני חושב שלא פעם יש מקרה בודד כזה או אחר שיכול להצביע על איזושהי תקלה נקודתית אבל כמובן אפשר לבדוק ולהתייחס לבקשה שלכם.

טיבי רבינוביץ: אני לא מכיר אבל זה שאני לא מכיר זה לא אומר שבהכרח לא קיים.

טיבי רבינוביץ: אני חושב שאם זאת הייתה תופעה רחבה, הייתי מכיר אבל אני לא מכיר.

טיבי רבינוביץ: אפשר לבדוק.

אלכס קושניר: אני אסביר לך את הממדים.

אלכס קושניר: מספר החיילים הבודדים, הוא לא עשרות אלפים.

אלכס קושניר: יכול להיות שהמקרים הם שכיחים בקרב אוכלוסייה ספציפית אבל מבחינת כל חייל וחייל זה מצב של חיים ומוות.

טיבי רבינוביץ: אני מסכים.

טיבי רבינוביץ: נשמח לבדוק וככל שיש דברים שצריך לחדד, נחדד.

אלכס קושניר: השאלה היא טכנית.

אלכס קושניר: האם יש לכם במערכת יכולת בכל בנק ובנק לזהות לפי החשבון שמדובר בחייל בשירות סדיר.

טיבי רבינוביץ: אני לא יודע.

טיבי רבינוביץ: אני מוכן לבדוק.

אלכס קושניר: לפי דעתי שם נקודת המפתח.

טיבי רבינוביץ: אין בעיה.

טיבי רבינוביץ: אפשר לבדוק.

אלכס קושניר: תודה.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני מרכזת ארצית את הטיפול בחיילים בסיוע המשפטי מאז המיזם שלנו יצא לדרך.

דקלה צרפתי דלג'ו: לפני שאני מתייחסת לתיקון 58 אני רוצה לומר כמה משפטים על המשמעות של חובות לחייל בצה"ל.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה לא כמו אזרח רגיל.

דקלה צרפתי דלג'ו: חייל בצה"ל שיש לו חובות, הוא לא באמת מתפנה ב-100 אחוזים לשירות הצבאי שלו, הוא לחוץ לצאת לעבוד, בחור צעיר – ואנחנו תכף ניתן לכם דוגמאות – מקבל מכתבים מעורכי דין.

דקלה צרפתי דלג'ו: גם אם זה חוב של 4,000 שקלים שאותי לא מרגש, אנחנו פוגשים בסיוע המשפטי הרבה אנשים חובות, מבחינתו קרס העולם עליו.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא ממש מפחד.

דקלה צרפתי דלג'ו: אז הוא מתחיל לערוק כדי לצאת לעבוד.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא עורק ועורק ומגיע לכלא 4 או לכלא 6.

דקלה צרפתי דלג'ו: שם הוא לא מקבל משכורת באותה תקופה, וזה אותו חייל שגם כך הגיע ממצב כלכלי קשה – אני לא מדברת רק על חיילים בודדים – והוא לא מקבל משכורת צבאית.

דקלה צרפתי דלג'ו: אם הוא בודד, בינתיים השכירות שלו ממשיכה לתפוח כי המשכיר לא יודע לאן הוא נעלם כי לכלא 4 לוקחים אותך פתאום.

דקלה צרפתי דלג'ו: אז נוצר מצב שהוא חוזר, החובות תפחו ושוב הוא עורק כדי לעבוד.

דקלה צרפתי דלג'ו: בפעם השנייה הוא כבר יעלה לוועדת התאמה בצה"ל, אותה ועדה תשחרר אותו מצה"ל מסיבת התנהגות שנקראת לרוב התנהגות רעה וחמורה- אני לא יודעת אם אתם יודעים זאת – ואז הכי לא פשוט זה שאותו חייל, גם אם הוא שירת שלוש וחצי שנים ברוטו בצה"ל, נטו שנתיים וחצי – כי ה"דפוק" בלשון החיילים לא נספר - הוא יוצא מהצבא בלי שקל אחד של הטבה כלכלית.

דקלה צרפתי דלג'ו: זאת אומרת, כל מה שמגיע לחייל משוחרר.

דקלה צרפתי דלג'ו: יוצא שדווקא אותם צעירים שנכנסים לצה"ל מראש בלי עורף כלכלי ומשפחתי, לאו דווקא בודדים, אלה שהכי היינו רוצים שהם יקבלו את הפיקדון, את הכסף הזה כדי ללמוד ולהתפתח, הם אלה שבעצם נפלטים מהצבא אחרי שלוש וחצי שנים ברוטו.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני יכולה לתת שמות של אנשים כאלה.

מיכל וונש: יש מספרים?

דקלה צרפתי דלג'ו: הנושא הזה היה פעם בוועדת העלייה והקליטה אצל חבר הכנסת נגוסה.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני יכולה להעביר חומר לוועדה בנושא הזה, אם תרצו.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני יכולה להגיד לכם שאני מכירה את החיילים האלה.

דקלה צרפתי דלג'ו: יש לי חייל אחד לדוגמה - אבל יש לי הרבה חיילים כאלה – שיש לו קב"א של טייס.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני אישית הייתי בקצין העיר כי אני ייצגתי אותו בבג"צ.

דקלה צרפתי דלג'ו: היום הוא עובד בבניין.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא היה שלוש וחצי שנים ברוטו בצבא, שנתיים וחצי נטו, נפלט בלי שקל אחד.

דקלה צרפתי דלג'ו: כלום.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא עוד חייל שבגללו הלכנו לשיתוף פעולה.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו מנסים לאתר את החיילים האלה בזמן השירות, להסביר שלהם שחוב מפרטנר או מכל חברה סלולרית אחרת – סתם נתתי את פרטנר כדוגמה וזה יכול להיות סלקום, פלאפון, הוט – זאת לא קריסת העולם.

שלומית אבינח: גם יס ו-הוט לצורך העניין.

אלכס קושניר: איזה כלים יש לכם?

דקלה צרפתי דלג'ו: לגבי הכלי.

דקלה צרפתי דלג'ו: הכלי עכשיו הוא מאוד מאוד בעייתי.

דקלה צרפתי דלג'ו: עד היום, עד לפני תיקון 58, חייל כזה, היינו מגישים לו בקשה בהוצאה לפועל, מבקשים 50 שקלים.

דקלה צרפתי דלג'ו: אם יהיה לו פנאי הוא יסיים את השירות הצבאי וברגע שהוא יסיים, מחכים לו 12,000 שקלים שהוא מקבל ביד ואתם הוא מתחיל להסתדר עם הנושים.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו בגישה שחובות צריך לשלם, אנחנו בעד הסדרי חוב ולא רוצים שהחייל יוכתם.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו בשיתוף פעולה הדוק עם הפיקוח על הבנקים ועם חברות הסלולר.

דקלה צרפתי דלג'ו: אם הוא משלם 50 שקלים במשך שנתיים, מסיים שירות, מקבל 12,500 שקלים, מציעים לנושים – בדרך כלל אלה חברות הסלולר והבנקים – ואפילו הוא מקבל מענק שגם בחלק ממנו הוא יכול להשתמש היום לחובות והבחור הזה, זהו, אין לו את חוק נתוני אשראי על הראש באותה צורה של חדלות פירעון, הוא גם משלם וכולם יוצאים מנצחים.

דקלה צרפתי דלג'ו: מה הבעיה.

דקלה צרפתי דלג'ו: תיקון 58 שבא לטפל באיזושהי בעיה שהיא מובנת לגמרי לא שם לב שנוצר מצב שלגבי חיילים – אני מדברת כרגע על חיילים אבל הוא יוצר בעיות אחרות – שבעצם הוא מחייב אותם לפרוס את החוב במינימום שלוש שנים.

דקלה צרפתי דלג'ו: לי יש חיילים עם 60,000 חובות ואני מתאבדת על הסדרי חוב כי אני חושבת שלא נכון להם ללכת לחדלות פירעון בגלל שעכשיו הצבא לקח אותם לשרת בצה"ל ותזרימית הם לא יכולים לעבוד.

דקלה צרפתי דלג'ו: בחוץ בחור צעיר, לא נשוי, בלי ילדים, מרוויח 6,000 שקלים, שישלם את החובות שלו.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה לא הגיוני לנו כחברה לשלוח אותם לחדלות פירעון.

דקלה צרפתי דלג'ו: בקיצור, אותו בחור, היום אין לי איך להציע תשלום מינימלי ואז אני לכאורה חייבת לשלוח אותו לחדלות פירעון או להתחנן לכל מיני חברות שאין לי איך לקבל את ההסכמה שלהן.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני לא מדברת על חברות שיש לי שיתוף פעולה אתן.

דקלה צרפתי דלג'ו: כרגע הכלי הזה נמנע מאתנו.

דקלה צרפתי דלג'ו: יוצא מצב שמצד אחד המדינה לוקחת אותו לשרת בצבא, נותנת לו משכורת כלשהי מינימלית ומחייבת אותו בשירות.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו כחברה רוצים שהם ישלימו שירות תקין וגם יתגייסו לצה"ל על כל המשמעויות החיוביות.

דקלה צרפתי דלג'ו: מצד שני, אותה מדינה יצרה תיקון בחוק ההוצאה לפועל שלא מאפשר לו לשלם סכום בסיסי קטן לתקופת השירות שלו.

אלכס קושניר: מה את מציעה?

דקלה צרפתי דלג'ו: אני מציעה לאפשר לרשם ההוצאה לפועל שיקול דעת.

דקלה צרפתי דלג'ו: לא ניתן שם שיקול דעת לרשם.

דקלה צרפתי דלג'ו: במסגרת שיקול הדעת לרשם להאריך את תקופות הפריסה, אני מציעה שבדברי ההסבר לחוק ייכתב במפורש דוגמה של חיילים צעירים בתחילת דרכם, מלש"בים ואפילו חייל משוחרר כמה שנים מהשחרור.

דקלה צרפתי דלג'ו: יש לי היום דוגמה של חייל שאנחנו כל היום מתעסקות בו, חייל משוחרר, בודד לשעבר, עם חובות של 70,000 שקלים ואנחנו באמת חושבים שבהסדרי חוב הוא יצליח לסיים את החובות עם ליווי של כל התכניות המקבילות שיש ופורום חיילים בודדים מלווה אותו, ואנחנו היום במצב שפשוט לא תהיה לי ברירה אלא לשלוח אותו לחדלות פירעון.

אלכס קושניר: אנחנו שוב חוזרים לבנקים.

אלכס קושניר: אל"מ גלית גולן כאן?

גלית גולן: כן.

גלית גולן: שלום לכולם.

אלכס קושניר: אני מבין שיש לך התייחסות לנושא של זיהוי חשבונות של החיילים בבנקים.

גלית גולן: כן.

גלית גולן: ראשית, כל בנק יודע שמדובר בחייל כי המשכורת היא משכורת צבאית ויש סימול טכני שאומר שהכסף מגיע מצה"ל ולכן אין בנק שלא מכיר שחייל שיש לו מספר חשבון בבנק, הוא חייל.

גלית גולן: לכן לדעתי הבעיה כאן היא באכיפה.

גלית גולן: ברגע שמגיע עיקול, האם מסתכלים, האם בודקים קודם כל בבנק שמדובר בחייל ואז מממשים את החוק ולא בכך שיש לנו חשבון שהוא לא מזוהה כחייל.

גלית גולן: ההסתייגות השנייה.

גלית גולן: אם לחייל יש מספר חשבונות בנק והשכר הצבאי נקלט בחשבון אחד והחוב הוא בחשבון אחר, אז יכולה להיווצר בעיה כזאת.

גלית גולן: לי במופ"ת יש את כל אינפורמציה.

גלית גולן: אין חייל חובה שאין לו מספר חשבון והוא לא מקבל את המשכורת ואת הסימון.

גלית גולן: נשמח לשתף פעולה בכל מהלך טכנולוגי-טכני שנדרש, נתונים וכולי.

אלכס קושניר: למי יש את כל המידע?

אלכס קושניר: לכם?

גלית גולן: לי במופ"ת.

גלית גולן: כן.

אלכס קושניר: לך יש את כל המידע על כל חייל, איזה חשבונות בנק יש לו?

גלית גולן: כן.

גלית גולן: בכובע השני שלי אני גם אחראית על תשלום השכר בצה"ל כולל חיילי חובה ולכן כל האינפורמציה נמצאת אצלי.

אלכס קושניר: זאת אומרת, את אומרת שאת יכולה להעביר את המידע לכל בנק ובנק לפי תעודות זהות של חיילים.

גלית גולן: אנחנו עושים את זה.

אלכס קושניר: שיסמנו את החשבונות כחשבונות של חיילים סדירים, נכון?

מיכל וונש: וגם את החשבונות שאינם החשבונות אליהם מתקבלת המשכורת.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: ברור.

גלית גולן: יכול להיות שיש חיילים עם מספר חשבונות בנק.

גלית גולן: המשכורת הצבאית נכנסת בערוץ אחד והחוב נמצא בערוץ אחר ואז באמת אין סימול.

אלכס קושניר: אני מציע שקודם כל תהיה פנייה מרוכזת של גיא כשאתה פונה לעודדה פרץ, סגנית המפקחת על הבנקים, מכתב את גלית ואותנו, את הוועדה.

אלכס קושניר: אני מבין שיש הרבה דברים שאת צריכה לבדוק, עודדה.

אלכס קושניר: תבדקי את הנושאים.

אלכס קושניר: אם את צריכה סיוע של גלית, היא כרגע אמרה שהיא תסייע לך.

אלכס קושניר: אני מצפה לקבל מכם תשובה תוך שבועיים האם יש עדיין בעיות או שהדברים הוסדרו ואיך הוסדרו.

אלכס קושניר: אין ספק שכפי שעשינו אז עם העולים החדשים, פתיחת חשבונות, הייתה פנייה לבנקים, פעם אחת, פעמיים, פעם שלישית זה נקלט ואני מקווה שהיום זה עובד טוב ואני חושב שבתיאום כזה פשוט אנחנו יכולים לפתור כאן בעיה של אלפי חיילים.

אלכס קושניר: במידה ונראה שזה לא עובד, נצטרך ללכת למקומות אחרים אבל אני לא חושב שצריך כי בסך הכול יש כאן רצון לשתף פעולה ורצון לסייע.

מיכל וונש: יש לי שאלה נלווית, לאחר פתרון הבעיה, לכאורה מה שנראה כבעיה טכנית, גם לשם הידיעה של עצמי וגם בכלל, האם לחיילים האלה במיוחד, כפי שאתם מתארים אותם, מוענק איזשהו קורס בניהול פיננסי, בכלים פיננסים שהם זקוקים להם יותר מכולם, שהצבא הוא דווקא הזדמנות לייצר.

מיכל וונש: אני בעצם לא יודעת את מי אני שואלת את השאלה, אני לא יודעת מי נמצא בקו שיכול לענות לשאלה הזאת, אבל יש כאן איזושהי הזדמנות נוספת שאם נזהה אותה, גם נמנע את המקרים.

מיכל וונש: שאלת משנה לשאלה הזאת.

מיכל וונש: כיצד והאם מונגש להם הידע שיש להם זכאות לסיוע משפטי.

מיכל וונש: הרבה פעמים אם הם יפנו בעוד מועד או ברגע הראשון שמסתמנת בעיה, לא יתגלגלו כל החובות.

מיכל וונש: אם נפתור את הבעיה, מה טוב.

מיכל וונש: אם כן, קודם כל אני שואלת לגבי הנושא הפיננסי, והדבר השני הוא ההנגשה של קיומו של סיוע משפטי.

עודדה פרץ: לעניין החינוך הפיננסי נמצא אתנו איילון בנימין מהפיקוח על הבנקים שהוא אחראי.

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: דיברנו על הבנקים, דיברנו על איחוד תיקים.

אלכס קושניר: גיא, תמשיך.

גיא קונפורטי: תודה.

גיא קונפורטי: היושב ראש נגע בנושא של ריבית פיגורים בהוצאה לפועל.

גיא קונפורטי: אדוני קרא לזה ריבית והצמדה אבל זה משהו אחר.

גיא קונפורטי: ריבית פיגורים זו בעצם ריבית עונשית שהמטרה שלה היא לאלץ בן אדם ללכת לעבוד, ללכת לעשות מה שהוא יכול כדי לסגור את החוב כמה שיותר מהר.

גיא קונפורטי: כאשר זאת ריבית ענישתית, אין לה שום מקום כשהיא באה במגע עם חיילים כי בסופו של דבר מדובר במי שלא בהכרח יכול לעבוד וגם אם הוא יכול לעבוד, כושר ההשתכרות שלו הוא מאוד מאוד נמוך.

גיא קונפורטי: לכן זה איזשהו משהו שרציתי להעלות אותו על סדר היום.

גיא קונפורטי: זה נכון לכל החיילים.

אלכס קושניר: אני פונה לסיוע המשפטי.

אלכס קושניר: אתם מכירים אוכלוסיות כלשהו שמוחרגות מריבית ענישתית?

דקלה צרפתי דלג'ו: לא.

אלכס קושניר: אין דבר כזה.

דקלה צרפתי דלג'ו: אבל כן הייתה פעם הצעה.

דקלה צרפתי דלג'ו: הייתה פעם יוזמה, אני לא זוכרת היכן בדיוק, לנסות לפטור את החיילים מריבית.

דקלה צרפתי דלג'ו: גיא, אתה מכיר את זה.

גיא קונפורטי: הייתה יוזמה שאני מכיר מהצבא שהייתה להקפיא את כל נושא הגבייה, אבל אני לא בטוח שזה נכון.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה בסוף ירד.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה נכון שהריבית כאן לא יכולה לתמרץ את החייל.

דקלה צרפתי דלג'ו: היא רק יכולה לתמרץ אותו לערוק מצה"ל וללכת לעבוד.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו לא מעוניינים בזה.

גיא קונפורטי: זה גם משמש קלף מיקוח של נושים.

גיא קונפורטי: כלומר, יש נושים שאומרים שאתה לא תשלם, בסדר, שתהיה ריבית.

דקלה צרפתי דלג'ו: במיוחד ששווה להם להמתין.

דקלה צרפתי דלג'ו: אחר כך הם שמים יד על מה שהוא מקבל בשחרור.

דקלה צרפתי דלג'ו: זאת אומרת, זה בחור צעיר, הם יקבלו את הכסף עם כל הריבית.

דקלה צרפתי דלג'ו: מבחינתם זאת אחלה קופת חסכון.

גיא קונפורטי: נכון.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני כן רוצה להגיד שלא ישתמע, שאנחנו בשיתוף פעולה מול הסלולר והבנקים ואנחנו מגיעים להסדרי חוב מאוד מיטיבים לחיילים וחשוב לי להגיד את זה.

שלומית אבינח: הם בדיון כאן והם שומעים וגם תהיה להם זכות דיבור.

גיא קונפורטי: מבחינתי הנושא הבא זה הנושא של ביטוח לאומי.

גיא קונפורטי: ממש בקצרה.

גיא קונפורטי: אני קודם כל חייב לומר מראש שאנחנו פנינו בנושא לביטוח לאומי בשנה שעברה וקיבלנו מהם שיתוף פעולה ובאמת חיבוק.

גיא קונפורטי: חשוב לי לשים את זה על השולחן.

גיא קונפורטי: פנינו אליהם בנושא של חיילים שיש להם חובות עם הגיוס, הרבה פעמים זה קורה לחיילים בודדים, ואלה בעצם חובות על דמי ביטוח לאומי שהם צברו בזמן שהם היו במסלול עתודה לדוגמה, עתודה טכנולוגית, או מסלול של ישיבה או משהו כזה.

גיא קונפורטי: אז מה שקורה זה שהפטור שהחוק מקנה היום, הוא פטור למי שהתגייס לפני גיל 21.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים המסגרות החינוכיות האלה שהן מוכרות לצה"ל – כלומר, החיילים האלה הם ברשות נמצאים במסגרות האלה – הן לא מסונכרנות עם יום ההולדת, הן לא מסונכרנות בהכרח עם שנת הלימודים ואז נוצרת סיטואציה שחייל מתגייס לפי מה שאמרו לו להתגייס, לפי התאריך, לפי סוף שנת הלימודים שלו ואז, בגלל שהוא קצת עבר בכמה חודשים את גיל 21, פתאום יש לו חוב מגיל 18 רטרואקטיבי של דמי ביטוח לאומי.

אלכס קושניר: זה מגיל 18?

אלכס קושניר: זה לא מגיל 21?

גיא קונפורטי: זה מגיל 18.

שלומית אבינח: אם הוא מתגייס, זה מגיל 18.

גיא קונפורטי: זה לא חוב יחסי.

גיא קונפורטי: יוצא שלמשל – ראינו את זה הרבה אצל חבר'ה שלמדו בישיבות, שהם ממש מתגייסים לצה"ל עם חובות של אלפי שקלים כנקודת מוצא.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים אלה חובות שעם פנייה נכונה, הם באמת קיבלו מענה וקיבלו פטור.

גיא קונפורטי: הבעיה הרבה פעמים היא שחבר'ה כאלה שהם חיילים בודדים, אין להם כתובת מסודרת ולכן הם לא מקבלים התראות כמו שצריך.

שלומית אבינח: ביטוח לאומי לא התחברו ל-זום.

שלומית אבינח: אני בודקת למה.

גיא קונפורטי: מה שבעצם קרה זה שפנינו אליהם והסברנו להם את זה.

גיא קונפורטי: הייתה לנו פגישה עם כל ראשי אגפי הגבייה הארציים.

גיא קונפורטי: הם אמרו שהם יעשו מה שהם יכולים כדי להקל את התהליך עבור החיילים, כדי לאתר אותם טוב יותר, ואגב, הם גם הרחיבו את המדיניות כך שהם מחילים את הפטור במקרים מסוימים גם עד גיל 22 ולא עד גיל 21.

גיא קונפורטי: זה לא תמיד נותן מענה לכולם.

גיא קונפורטי: חשוב לי לציין את זה כי זה באמת היה בזמן שיא.

גיא קונפורטי: פניתי ותוך שבועיים הייתה לי פגישה ובאותה פגישה, בסופה, היה כבר סיכום.

אלכס קושניר: במאמר מוסגר אני אומר לך שלהבדיל מהרבה מאוד מערכות ממשלתיות, דווקא במשבר הזה של הקורונה אנחנו רואים עד כמה ביטוח לאומי מתפקד בצורה מדהימה.

גיא קונפורטי: אני מסכים.

אלכס קושניר: אני רואה את זה בוועדת הכספים.

אלכס קושניר: פשוט מתחייבים על תאריכים ועומדים בהם.

אלכס קושניר: הם היחידים פחות או יותר.

גיא קונפורטי: אני מסכים.

גיא קונפורטי: היה לי חשוב לשים את זה כי זה באמת שאפו גדול, כי זה לא טריביאלי שבמגזר הציבורי תוך שבועיים יש כבר הישג אחרי פנייה.

גיא קונפורטי: אני חושב שזה נכון לקבע את המדיניות הזו שהם החילו, שזה עד גיל 22, אני חושב שזה נכון לקבע אותה בתקנה, שם המקור החוקי, אבל אני חושב שזה נכון גם קצת לשכלל את זה ובעצם להתייחס לזה שזה צריך להיות מוצמד לאיזושהי מסגרת חינוכית לימודית שהיא לאו דווקא תהיה תלויה בגיל.

אלכס קושניר: ברגע שאתה הולך לגיל 22, פתאום יהיה לך אחד שהוא בן 22 וחודש.

גיא קונפורטי: היו לנו מקרים כאלה.

גיא קונפורטי: מישהו שהוא עולה חדש, חייל בודד, הלך לעתודה טכנולוגית ובגלל שהוא היה עולה חדש הוא נשאר שנה ביסודי או משהו כזה כדי לפצות על הפער והוא באמת התגייס אחרי גיל 22.

גיא קונפורטי: אגב, פנינו לביטוח לאומי והוא קיבל פטור.

שלומית אבינח: הוא היה צריך לפנות אליך כדי שאתה תטפל בזה.

גיא קונפורטי: כן.

אלכס קושניר: למה שלא נעשה את זה הרבה יותר פשוט?

אלכס קושניר: גלית גולן, את אתנו?

אלכס קושניר: יש לי הצעה.

אלכס קושניר: אני בטוח שביטוח לאומי יסכים.

אלכס קושניר: נדבר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי ובטוח הוא יסכים.

אלכס קושניר: האם יכול להיות מצב שצה"ל מעביר לביטוח לאומי את השמות של כל המתגייסים ואז בעצם ביטוח לאומי מסדיר את החוב על פי הנתונים, בעצם מבטל את החוב על פי הנתונים שצה"ל שולח?

גלית גולן: אני אבדוק את זה.

גלית גולן: נראה לי פתיר.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

אלכס קושניר: נקבל תשובות מגלית.

אלכס קושניר: אני בטוח שיהיה פתרון כי זה נראה לי טכנולוגית מאוד פשוט.

אלכס קושניר: מעבירים את הנתונים ונגמר הסיפור.

אלכס קושניר: החייל בכלל לא יודע שהיה לו חוב.

שלומית אבינח: נעלה גם את ביטוח לאומי ונראה מה הם אומרים על זה.

מיכל וונש: ביטוח לאומי לא דורש מהם כלום.

גיא קונפורטי: הנושאים הנוספים אליהם התייחסתי.

גיא קונפורטי: נושא של אגרות בית משפט לחיילים שצריכים למצות זכויות.

אלכס קושניר: בית משפט לעניין החובות או בכלל?

גיא קונפורטי: גם חובות.

גיא קונפורטי: זה רלוונטי לכל.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים בחובות, למשל אתה רוצה להתנגד לחוב, לומר שזה לא החוב שלך ולהפנות בהודעת צד ג' למישהו אחר.

גיא קונפורטי: כדי להגיש הודעת צד ג' צריך לשלם אגרה.

גיא קונפורטי: מי שמיוצג דרך הסיוע המשפטי, מקבל פטור מלא מאגרות כמו כל מי שמיוצג דרך הסיוע המשפטי.

גיא קונפורטי: לעומת זאת, יש מקרים שבהם חיילים בהתחלה מייצגים את עצמם.

גיא קונפורטי: לפעמים זה פשוט המפלט הראשון שלהם.

גיא קונפורטי: לפעמים יש מקרים שחיילים מיוצגים על ידי עמותות שהן לא הסיוע המשפטי או על ידי קרובי משפחה, מכרים, ואז הם צריכים לשלם אגרה.

אלכס קושניר: למחה אתם לא מפנים ישירות לסיוע המשפטי כדי שלא ישלמו אגרה?

גיא קונפורטי: יש מקרים בהם האוכלוסיות לאו דווקא זכאיות ואני אתן דוגמה.

גיא קונפורטי: יש חיילים בודדים שלמשל פונים אלינו שיש להם הרבה מאוד כסף בעובר ושב.

גיא קונפורטי: יש להם עשרות אלפי שקלים לפעמים.

גיא קונפורטי: הרבה עולים הם כאלה.

גיא קונפורטי: לפעמים חיילים כאלה לאו דווקא יהיו זכאים לשירות מהסיוע המשפטיט.

אלכס קושניר: למה?

אלכס קושניר: מה הקריטריונים שלכם.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו בוחנים זכאות כלכלית לפי חוק הסיוע המשפט והתקנות.

דקלה צרפתי דלג'ו: גם חייל נבדק.

דקלה צרפתי דלג'ו: הוא נבדק כשלעצמו ולא כסמוך על שולחן הוריו.

דקלה צרפתי דלג'ו: חייל שבמקרה יש לו חסכון של 50,000 שקלים, אכן לא יהיה זכאי לסיוע המשפטי.

גיא קונפורטי: מצד אחד אומרים שיש לו כסף ושילך לייצוג עצמי.

שלומית אבינח: למה הוא צריך לבזבז את הכסף שלו על ייצוג פרטי?

גיא קונפורטי: בדיוק.

גיא קונפורטי: יפה.

גיא קונפורטי: זה דבר ראשון.

גיא קונפורטי: דבר שני, אלה גם עולים חדשים שהרבה פעמים גם אם יש להם 20,000, 30,000 שקלים בצד, למה שיוציאו אותם?

אלכס קושניר: מאחר ונגעת בעולים, אפשר להעלות את משרד הקליטה?

גיא קונפורטי: בינתיים אני אמשיך.

גיא קונפורטי: אנחנו פנינו נושא למשרד המשפטים.

גיא קונפורטי: יש למשל את האגרה ש"מעצבנת" את כל עורכי הדין של ה-35 שקלים שאושרה לפני כמה שנים.

גיא קונפורטי: האגרה הזאת, לדוגמה, מישהו שהוא משרת מילואים, שרוצה לדחות דיון, הוא פטור מלשלם אותה אבל חייל בשירות חובה לא מופיע שם.

גיא קונפורטי: זה נראה לי לא נכון.

גיא קונפורטי: זה משהו שהוא בסמכות שר המשפטים לתקן בתקנה.

אלכס קושניר: זאת אפילו לא חקיקה ראשית.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני אפילו אתמוך בעניין שלך ואני אציין שאפילו בסיוע המשפטי עצמו חייל פטור מאגרת סיוע משפטי.

גיא קונפורטי: אני יודע.

גיא קונפורטי: אלה חלק מהטיעונים שלנו בפנייה.

גיא קונפורטי: מאז הלכנו למערכות בחירות וזה לא התקדם.

גיא קונפורטי: יש אוכלוסיות שזכאיות להבטחת הכנסה - לפי תקנות בתי הדין לעבודה הן פטורות מאגרות בית הדין.

גיא קונפורטי: חיילים, על פי חוק, לא יכולים לבקש הבטחת הכנסה.

גיא קונפורטי: בעצם נוצרת כאן איזושהי אנומליה שאני חושב שבקלות אפשר לפתור אותה.

מיכל וונש: הנושא עלה בצורה יותר משמעותית בעת משבר הקורונה?

גיא קונפורטי: לא חושב.

דקלה צרפתי דלג'ו: זה טריקי כי עכשיו הרבה חיילים הם בהסגר והם בכלל לא יכולים לפנות בגלל הקורונה.

דקלה צרפתי דלג'ו: יותר מזה, הפסיקו לנו בתקופה האחרונה, בגלל הקורונה, את הכניסה לכלא 4.

דקלה צרפתי דלג'ו: במשך שלוש ומשהו שנים אנחנו מגיעים לכלא 4 באופן תדיר.

מיכל וונש: יזום.

דקלה צרפתי דלג'ו: על פי נתון שאפשר לראות ב-גוגל או אפילו בדוח הכנסת, כשני שליש מהחיילים כלואים עם רקע מצב כלכלי קשה.

דקלה צרפתי דלג'ו: זאת אומרת, יש קשר ענק, כמו שאמרתי קודם, בין כליאה, בין עריקות לבין חובות.

דקלה צרפתי דלג'ו: עכשיו ספציפית אין לנו פניות מכלא 4.

דקלה צרפתי דלג'ו: אנחנו בשיתוף פעולה עם מפקד הכלא מנסים לעשות את זה בווידאו וזה בדרך כזאת.

דקלה צרפתי דלג'ו: את רוצה שבינתיים אני אענה לך על ההנגשה?

מיכל וונש: אני אשמח.

אלכס קושניר: לפני שאנחנו עוברים להנגשה, אני רוצה להבין דבר אחד.

אלכס קושניר: האם נושא של אגרות משפטיות, יש משהו שהוא בחקיקה ראשית או שהכול נמצא בתקנות של משרד המשפטים.

גיא קונפורטי: תקנות.

גיא קונפורטי: תקנות בית המשפט (אגרות), תקנות בית הדין לעבודה (אגרות).

אלכס קושניר: לצורך העניין, שר המשפטים מוסמך לפתור את זה.

גיא קונפורטי: אכן.

אלכס קושניר: אני מציע שתעביר לוועדה את כל סט האגרות שאנחנו חושבים שחיילים צריכים להיות פטורים מהן ואנחנו נעביר את זה דרך מיכל לשר המשפטים, ננצל את הקשרים של מפלגת כחול לבן.

שלומית אבינח: נעביר דרך הוועדה.

אלכס קושניר: אני צוחק.

אלכס קושניר: ברור שדרך הוועדה.

שלומית אבינח: הפרוטוקול לא מבין צחוק.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: זה לא היה לפרוטוקול.

אלכס קושניר: עכשיו אני אומר לפרוטוקול שהוועדה תפנה למשרד המשפטים, לשר המשפטים, על מנת שיתקן את התקנות ואנחנו נבקש ממיכל – זה לא לפרוטוקול – לדבר בטלפון עם שר המשפטים.

מיכל וונש: אני מודה לך על הדבר הזה שהוא כל כך חשוב.

אלכס קושניר: חכי.

אלכס קושניר: בינתיים אנחנו רק מצהירים שאנחנו רוצים לפתור.

אלכס קושניר: עוד לא פתרנו.

שלומית אבינח: חשוב לי שנעלה את חברת החשמל, את תאגידי המים, את הסלולר.

אלכס קושניר: כן, אבל קודם נדבר על הבעיות.

אלכס קושניר: נמפה את הבעיות.

אלכס קושניר: אני חושב שאנחנו מתקדמים מאוד יפה.

גיא קונפורטי: יש כאן עוד איזושהי סוגיה טכנית קטנה מול ביטוח לאומי שהיא דווקא כן יותר רלוונטית לחיילים בודדים.

שלומית אבינח: עם ביטוח לאומי יש לי בעיה, הם לא ב-זום.

שלומית אבינח: חשוב שהם יעלו.

גיא קונפורטי: זה משהו טכני.

גיא קונפורטי: יש את החיסכון לכל ילד שהתחילו בו לפני כמה שנים.

גיא קונפורטי: על פי המודל כרגע, אדם לפני גיל 21 חייב את האישור של ההורים שלו כדי לשחרר את הכספים האלה.

גיא קונפורטי: הוא צריך את החתימה של ההורים.

גיא קונפורטי: חייל בודד למשל, שמגיל 18 נמצא בנתק מההורים שלו, לא יכול למשוך את הכסף הזה.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים הוא לא יכול לפנות אליהם ולבקש מהם שיחתמו.

גיא קונפורטי: לפעמים יש שם גם כספים שאפשר להשתמש בהם כדי לכסות חובות או כדי לספק צורכי מחיה שכרגע הם יותר אקוטיים מאשר למשל להמתין לגיל 21, במיוחד אם מדובר על חייל בודד.

גיא קונפורטי: זה משהו שהוא לגמרי טכני ולדעתי אפשר לקבוע שאם זה חייל בודד שמגיע עם תעודה, לא נדרשת חתימת שני ההורים.

אלכס קושניר: במידה והוא מוכר על ידי צה"ל כחייל בודד.

גיא קונפורטי: כן.

גיא קונפורטי: פנו אלינו כמה חיילים בנושא הזה.

שלומית אבינח: יש לנו את הביטוח הלאומי.

שלומית אבינח: רונה אסף, מרכז בכירה, מהביטוח הלאומי.

רונה אסף: שלום לכולם.

אלכס קושניר: עד עכשיו יש לנו שתי שאלות אליך.

אלכס קושניר: שאלה ראשונה בנוגע לחיילים שמתגייסים אחרי גיל 21 וכתוצאה מכך הם לא פטורים מתשלום ביטוח לאומי.

אלכס קושניר: הדבר הזה הרבה פעמים מייצר חובות סרק לאותם החיילים שמצטברים ובסופו של דבר גורמים להם לייסורים כלכליים מאוד מאוד קשים.

אלכס קושניר: הועלתה כאן הצעה והיא שאתם תקבלו מצה"ל קובץ נתונים על כל החיילים שהם לצורך העניין – נגדיר אותם לפי גיל – התגייסו מעל גיל 21 והאם יש לכם את הדרך להזין במערכת את הנתונים כדי להוריד את החובות שלהם לאפס כי גם כך אתם עושים את זה.

רונה אסף: בדרך כלל בעניין של חיילים בודדים וחיילים שמתקשים או שהתגייסו אחרי גיל 21 עד גיל 22, הם בדרך כלל פונים לסניפים או באמצעות כל מיני עמותות שעוזרות להם, כמו עמותת נדם פונה אלינו.

אלכס קושניר: סליחה שאני קוטע אותך.

אלכס קושניר: אני רוצה לשאול אותך משהו.

אלכס קושניר: זה בדיוק מה שאני רוצה למנוע.

אלכס קושניר: אני רוצה להפסיק את הטרטור הזה של החיילים שצריכים כל היום לרוץ.

גלית גולן: צה"ל יעבירו את הנתונים לביטוח הלאומי.

גלית גולן: הנתונים אצלנו ואין סיבה שיהיה כאן באמצע גורם מתווך.

רונה אסף: אין שום בעיה עם זה.

רונה אסף: לא נראה לי שצריכה להיות בעיה עם זה.

אלכס קושניר: האם מבחינת

אלכס קושניר: כם אפשר לקבל קובץ מסודר מצה"ל של חיילים שהתגייסו לצבא ואתם בלי לטרטר את החייל תורידו לו את החוב?

רונה אסף: כרגע יש לנו קובץ מסודר שמגיע מצה"ל לגבי חיילים שמתגייסים אבל זה מי שמתגייס עד גיל 21.

רונה אסף: לחיילים שמתגייסים אחרי גיל 21, אין לנו קובץ כזה מסודר.

רונה אסף: צריך להיערך לזה.

רונה אסף: ברור שאני אעביר את הפנייה ואת הבקשה למנהל האגף ונדון בעניין הזה.

רונה אסף: אני לא חושבת שצריכה להיות בעיה.

רונה אסף: יש קובץ מסודר שמגיע מצה"ל מגיל 18 עד גיל 21.

רונה אסף: כל חייל שמתגייס, אנחנו מקבלים את השם שלו אוטומטית אלינו למערכת.

אלכס קושניר: הבנתי.

אלכס קושניר: הוועדה תפנה אליכם בכתב כדי לקבל תשובות.

אלכס קושניר: את ההסכמה של צה"ל כבר יש לנו, נכון גלית?

רונה אסף: מי שמתגייס אחרי גיל 21 עד גיל 22 ומתקשה מטעמי חייל בודד, וחיילים שמתקשים מבחינות כלכליות אחרות, או מחלה, כל דבר אחר – בדרך כלל החייל פונה אלינו.

רונה אסף: את זה אנחנו לא מקבלים מצה"ל.

אלכס קושניר: אנחנו נפתור את זה.

אלכס קושניר: צה"ל מוכן לשלוח לכם את הנתונים.

אלכס קושניר: אנחנו נקשר ביניכם כדי שתוכלו בדיוק להבין איזה נתונים אתם צריכים לקבל ואני חושב שנוכל לפתור את זה כדי שהחיילים לא יתרוצצו.

אלכס קושניר: חבל על הזמן שלהם וחבל על העצבים שלהם.

אלכס קושניר: שאלה שנייה שיש לנו אליך היא בנוגע לחיסכון לכל ילד.

אלכס קושניר: כפי שנאמר לנו כאן, חיסכון לכל ילד ניתן למשיכה עד גיל 21 אבל לשם כך צריך אישור של שני ההורים.

רונה אסף: זה שייך למחלקת ילדים.

רונה אסף: אני עוסקת בפטורים של חיילים שמתגייסים עד גיל 21 או גיל 22.

רונה אסף: זה שייך למחלקת ילדים.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: בכל זאת אני אפנה אליך את השאלה, אולי תעבירי אותה למחלקת ילדים.

אלכס קושניר: הם יושבים רחוק ממך?

רונה אסף: אני יושבת בבניין אחר.

רונה אסף: אני יכולה לנסות להתקשר.

אלכס קושניר: יש לנו עוד חצי שעה לדיון.

אלכס קושניר: אם בזמן הזה תוכלי להשיג מישהו ממחלקת הילדים ושיהיה מוכן לעלות ל-זום, אנחנו מאוד נודה לך כי הנושא חשוב.

רונה אסף: אני אנסה עכשיו להתקשר לציון מזרחי ואני מקווה שהוא זמין או פנוי לשאול אותו את השאלות בנושא קצבאות ילדים.

אלכס קושניר: לא קצבאות ילדים.

אלכס קושניר: אנחנו מדברים על חיסכון לכל ילד.

רונה אסף: כן, אבל זה שייך לקצבאות ילדים.

רונה אסף: חיסכון לכל ילד, זאת נגזרת של קצבת ילדים.

רונה אסף: לה 50 שקלים שנמצאים בחיסכון במקביל.

אלכס קושניר: תודה רבה לך.

שלומית אבינח: לגבי החייבים, אלה שלא גרים בבית, איך הם מאתרים אותם.

אלכס קושניר: אלה לא הם.

שלומית אבינח: מי שולח הודעות לביטוח לאומי?

אלכס קושניר: הוצאה לפועל.

גיא קונפורטי: ביטוח לאומי כשיש לו חובות שלו, הוא זה שגובה.

שלומית אבינח: היא מהגבייה.

שלומית אבינח: היא שולחת.

שלומית אבינח: תחזיר אותה.

שלומית אבינח: אני אומר לה לחזור ל-זום.

שלומית אבינח: בינתיים תמשיכו.

גיא קונפורטי: שני הנושאים האחרונים הם פחות או יותר שזורים זה בזה ואני חושב שזה משהו שנכון שאולי גם תצא איזושהי המלצה מהוועדה.

גיא קונפורטי: כל הגופים המוסדיים – הבנקים, חברות הסלולר, תקשורת, כל חברות הביטוח – אני חושב שזה נכון לייצר איזושהי הסדרה או איזושהי סטנדרטיזציה של האופן בו הם מטפלים בחובות של חיילים ובפרט חיילים בודדים.

גיא קונפורטי: יש שלל משרדי עורכי דין שעוסקים בזה.

גיא קונפורטי: מרבית החיילים, ברגעים הראשונים, הם מקבלים טלפון של גובה חובות, הרבה פעמים זה פקיד או פקידת גבייה שהרבה פעמים הם לא בהכרח רגישים ולא בהכרח קשובים ואני יכול להעיד שיש חיילים שמגיעים להסכמות בטלפון, בלי שום דבר כתוב, ומשלמים למרות שיש להם עיקולים, למרות שהתיקים ממשיכים וזה משהו שנכון שתהיה איזושהי אחידות בכל המקומות האלה.

גיא קונפורטי: אני יכול כמובן גם לתת דוגמאות אבל זה נראה לי נכון להוציא איזושהי קריאה לכל הגופים האלה, להושיב אותם מול שולחן עגול, שישמעו את מצוקות החיילים ויבינו מה הם עוברים.

אלכס קושניר: בסופו של דבר המטרה שלך היא לייצר אחידות.

גיא קונפורטי: נכון.

אלכס קושניר: אתה מבין שהרבה פעמים אתה נמצא בקשר מול גורמים פרטיים.

אלכס קושניר: אני יוצא מנקודת הנחה שלכולם יש רגישות חברתית.

גיא קונפורטי: יש.

גיא קונפורטי: לרובם.

אלכס קושניר: יש כאלה שיש להם יותר ויש כאלה שיש להם פחות.

גיא קונפורטי: נכון

אלכס קושניר: לכן אני חושב שצריך להיות כאן חוק ואז זה מייצר אחידות.

גיא קונפורטי: בסדר.

גיא קונפורטי: אדרבה.

מיכל וונש: יש לכם הצעה כזאת?

גיא קונפורטי: הצעה לחוק?

מיכל וונש: כן.

גיא קונפורטי: אנחנו יכולים להביא.

גיא קונפורטי: אין בעיה.

שלומית אבינח: יש לי עוד מישהו מביטוח לאומי.

שלומית אבינח: צחי חכמון.

צחי חכמון: אני אתכם.

צחי חכמון: תסלחו לי אבל אני שומע חצאי משפטים כי יש לי כאן בעיות קליטה.

אלכס קושניר: אנחנו שומעים אותך.

שלומית אבינח: אתה מביטוח לאומי.

צחי חכמון: נכון.

צחי חכמון: תחום הגמלאות.

מיכל וונש: אנחנו צריכים מישהו מתחום הילדים.

אלכס קושניר: גמלאות וילדים זה אותו דבר אצלכם?

צחי חכמון: תחת גמלאות יש המון ענפים ואחד מהם הוא גמלת ילדים.

צחי חכמון: נכות כללית, נכות מעבודה וכולי.

אלכס קושניר: יופי.

אלכס קושניר: יש לנו שאלה אליך ואני בטוח שתוכל לעזור.

אלכס קושניר: חיסכון לכל ילד ניתן למשיכה עד גיל21 במידה ויש הסכמה של ההורים.

אלכס קושניר: נכון?

צחי חכמון: נכון מאוד.

אלכס קושניר: מה קורה כשיש לנו חייל בודד שאין לו קשר עם ההורים שלו?

אלכס קושניר: האם יש איזושהי דרך שהוא יוכל את החיסכון?

צחי חכמון: אנחנו מבקשים את האישור הזה במידה וההורים מקבלים את הקצבה לידיהם.

צחי חכמון: במקרה של חייל בודד, הוא מקבל את הקצבה לידיו באופן עצמאי ולכן הוא לא זקוק לאישור של ההורים כי הוא בעצם מנהל את כל הקבלה של הכספים.

אלכס קושניר: אני חייל בודד, מה אני אמור לעשות?

צחי חכמון: אם לאותו חייל בודד יש אפוטרופוס או ממונה, אנחנו בעצם מבקשים ממנו את האישור הזה, ממקבל הגמלה.

צחי חכמון: תמיד אנחנו פונים למקבל הגמלה, בין אם זה הילד ובין אם זה ההורה או האפוטרופוס.

אלכס קושניר: רגע.

אלכס קושניר: תעצור לרגע.

אלכס קושניר: חייל בן 19 וחצי, הקשר שלו עם ההורים התנתק.

אלכס קושניר: מה הוא עושה כדי למשוך את החיסכון הזה?

צחי חכמון: במקרים האלה הילד אמור לפעול מול ביטוח לאומי כדי לקבל את הקצבה לידיו.

צחי חכמון: אם הוא מקבל את זה לידיו, את החלק היחסי של קצבת הילדים, אנחנו לא מחייבים אישור.

צחי חכמון: אם ההורים שלו עדיין ממשיכים לקבל את הקצבה בשמו, אנחנו לא יודעים על הניתוק ביניהם, אנחנו מחייבים את האישור שלהם.

אלכס קושניר: כנראה שאני לא מסביר את עצמי כמו שצריך.

אלכס קושניר: שוב.

אלכס קושניר: חיסכון לכל ילד משולם עד גיל 18.

אלכס קושניר: נכון?

צחי חכמון: כן.

אלכס קושניר: בגיל 18 להורים מפסיקים לשלם את הכסף.

צחי חכמון: נכון.

אלכס קושניר: זאת אומרת, קצבת ילדים לא משולמת יותר.

אלכס קושניר: זה אומר שעכשיו יש סכום כסף בחשבון.

צחי חכמון: הבנתי אותך.

צחי חכמון: אני דיברתי על תקופה בה הוא מקבל את קצבת הילדים.

צחי חכמון: בתקופה הזאת שאין קצבת ילדים, אני יכול לתת לכם תשובה בדקות הקרובות.

אלכס קושניר: אני מחדד את השאלה כי אנחנו שומעים אותך ב-דיליי.

אלכס קושניר: חייל בודד שהוא כמובן מעל גיל 18, צריך למשוך את החיסכון לכל ילד, הקשר שלו עם ההורים לא קיים ולכן הוא גם חייל בודד.

אלכס קושניר: איזו דרך יש לו למשוך א הכסף ללא הסכמת הורים שלו?

צחי חכמון: בסדר.

צחי חכמון: אני אומר שוב שכאשר לא משולמת קצבת ילדים בשוטף, אני צריך לעשות בירור מול קצבת ילדים על מנת לתת לך את התשובה זאת.

צחי חכמון: כרגע אין לי את התשובה.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: אנחנו עדיין בדיון לפחות עוד כ-20 דקות.

אלכס קושניר: אנחנו נשמח אם תחזור אלינו.

צחי חכמון: אני אעשה את הבירור הזה.

צחי חכמון: ברשותכם אני אגע בנושאים אחרים שקשורים לחובות גמלה או שכרגע זה לא רלוונטי?

שלומית אבינח: זה רלוונטי לחיילים בודדים?

צחי חכמון: כן.

צחי חכמון: אפשר לומר, גם.

צחי חכמון: קודם העליתם את כל הסוגיה של דמי ביטוח אבל אנחנו מדברים על חובות של גמלה.

אלכס קושניר: תן דוגמה.

צחי חכמון: יש לנו חובות של דמי ביטוח, לאדם שלא שילם דמי ביטוח יוצרים חוב ויש חובות של גמלה.

צחי חכמון: חובות של גמלה, כלומר, גמלה שולמה ביתר או שלא כדין ואנחנו פועלים לגבות את הגמלה בחזרה.

צחי חכמון: זאת המשמעות של חובות גמלה.

צחי חכמון: מדובר אצלנו במעט מקרים כיוון שהאוכלוסייה הזאת מאוד מצומצמת, של הילדים שמקבלים בעצמם את הקצבאות.

צחי חכמון: לכן גם הסכומים לא גבוהים כי מדובר בתקופות מאוד קצרות.

צחי חכמון: אני חייב לציין שמהבחינה הזאת אנחנו פועלים באופן רגיל כמו כל האוכלוסייה בישראל.

צחי חכמון: אבל לפני מספר חודשים לדעתי הייתה ישיבה עם אחת העמותות הצה"ליות וסוכם מול הביטוח הלאומי שהוועדה לביטול חובות גמלה – שוב אני מדגיש, חובות גמלה ולא דמי ביטוח – תפעל בגישה מקלה לעניין ביטול החובות כאשר מדובר בחובות של חיילים בודדים וחיילים בכלל.

שלומית אבינח: אלה כספים ששולמו ביתר, שלא כדין, ואתם רוצים אותם.

צחי חכמון: נכון.

אלכס קושניר: יש לי שאלה אליך.

אלכס קושניר: כשאתה רוצה לשלוח הודעה לחייל, איך אתה עושה את זה?

צחי חכמון: זה תהליך די מורכב ודי ארוך.

צחי חכמון: לכל גמלה יש מערכת שמקבלת את העדכון על החוב והיא שולחת את מכתב הדרישה הראשוני לכתובת של החייל, לכתובת שמופיעה אצלנו בביטוח לאומי.

צחי חכמון: יש היום כל מיני אמצעים דיגיטליים, גם באתר אישי וגם באמצעות מסרון שאנחנו מעדכנים על מכתב שמופיע באזור האישי ויכולים לצפות בו כך שלאו דווקא צריך לחכות לדואר.

צחי חכמון: לאחר מכן, אנחנו ממתינים עוד שלושה חודשים ויש מערכת שהיא מאגדת את כל חובות הגמלה ומכניסה את זה לתהליך של דרישת החוב באמצעות מכתב ולאחר מכן מכתב תזכורת.

צחי חכמון: במקרים של מעל 25,000 שקלים, זה עובר גם לתהליך של עיקול.

צחי חכמון: כמו שאמרתי קודם, במקרה של חיילים בודדים - מדובר קודם כל באוכלוסייה מאוד קטנה וגם בסכומים לא גדולים, כך שהם לא מגיעים להליך הזה של העיקול.

רונה אסף: רציתי להבהיר כי אני לא יודעת אם הובנתי נכון לגבי המידע שמגיע מצה"ל.

רונה אסף: למעשה מידע מגיע אלינו מצה"ל כל הזמן בשוטף, גם אם חייל התגייס אחרי גיל 21, אבל אין לנו את סיבת הגיוס המאוחר.

רונה אסף: אנחנו לא יודעים אם הוא התגייס מאוחר כי הוא חייל בודד.

אלכס קושניר: אנחנו נעשה את הסנכרון ביניכם.

רונה אסף: אם הוא לא פונה אלינו ואומר לנו שיש לו בעיה משפחתית, בעצם החוב נשאר כמו שהוא.

רונה אסף: הוא צריך לפנות אלינו.

רונה אסף: אם יוכל להיות איזשהו תהליך שבצה"ל מעבירים לנו גם מידע לגבי מצבו של החייל, שמדובר בחייל בודד, זה יהיה מצוין כי אז יהיה לנו קשר ישיר עם אותו חייל בלי שהוא יצטרך לפנות לביטוח לאומי.

רונה אסף: כשאנחנו מקבלים מצה"ל את המידע, אנחנו מקבלים ממנו מידע על חייל שהתגייס בגיל 18, 21 או 22 אבל לא את סיבת הגיוס המאוחר.

אלכס קושניר: אם את תקבלי מצה"ל אינדיקציה מדובר בחייל שהוגדר כחייל בודד, זה מספיק לך כדי לבטל לו את החוב?

רונה אסף: זה מצוין.

רונה אסף: זה יספיק לנו כדי לבדוק את הרקע וליצור אתו קשר.

אלכס קושניר: מה ליצור אתו קשר?

אלכס קושניר: אני לא רוצה שתיצרו אתו קשר.

רונה אסף: להגיד אם יש תהליך אוטומטי שמאשר לנו לבטל אוטומטית עד גיל 22 כיוון שהוא חייל בודד – לשם כך אני צריכה את האישור של מנהל האגף.

רונה אסף: אנחנו כן מבטלים עד גיל 22 במצב סוציו אקונומי, כן עושים את הביטולים האלה, כן מתחשבים.

דקלה צרפתי דלג'ו: אולי חייל שמקבל תשמ"ש מצה"ל ולאו דווקא חייל בודד.

רונה אסף: זה לא תהליך אוטומטי.

רונה אסף: הביטול הוא לא תהליך אוטומטי.

דקלה צרפתי דלג'ו: לא, אבל חייל שמקבל תשמ"ש מצה"ל, אפשר לתת אישור ואז זה מרחיב את זה לחיילים שהמצב הכלכלי שלהם קשה וזה ממילא עונה על התנאים של הביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: אני מבקש להחזיר את גלית לקו.

גלית גולן: אני שומעת.

אלכס קושניר: הם צריכים אינדיקציה שמדובר בחייל במצב סוציו אקונומי נמוך.

אלכס קושניר: דקלה נתנה רעיון טוב של קבלת תשמ"ש.

דקלה צרפתי דלג'ו: הטבות ת"ש.

גלית גולן: אני חושבת שיש כאן מספר מדרגות.

גלית גולן: האחד, אנחנו מעבירים דיווח על חייל בודד.

גלית גולן: חייל בודד, זאת המדרגה שזכאית לכל.

גלית גולן: אם יש חיילים שהם לא בודדים אבל הם זכאי תשמ"ש (תשלומי משפחה) או נמצאים במורכבות כלכלית אחרת, גם זה ניתן לסמל ולהעביר.

גלית גולן: אין בעיה - אני מדברת עכשיו אל גברת רונה אסף – שתעבירו את כלל האינדיקציות שיעזרו לכם לקבל החלטה אוטומטית.

גלית גולן: אני פחות ממליצה להעביר אינדיקציה שתייצר שיח משלים עם החיילים.

גלית גולן: כל מה שאני יכולה לחסוך כדי לנהל שיח ישיר עם החיילים, אני אשמח לעשות זאת.

דקלה צרפתי דלג'ו: עוד הצעה אחת כדי לכסות כמה שיותר.

דקלה צרפתי דלג'ו: כל הנושא הזה של להיות בקשר עם החייל, זה גם אתגר שהוא לא פשוט לנו.

דקלה צרפתי דלג'ו: החיילים הם באמת בתת-מיצוי זכויות והם לא פנויים לזה.

אלכס קושניר: גם חייל שנמצא בשבוע שטח, לא ענה לטלפון.

דקלה צרפתי דלג'ו: ברור.

דקלה צרפתי דלג'ו: אגב, לכן עשינו גם את ההנגשה הכפולה.

דקלה צרפתי דלג'ו: אם ביטוח לאומי מוציא מכתב על חוב, אני בכלל מציעה שכל חברה שמוציאה מכתב התראה, גם בנק, גם סלולר, גם ביטוח לאומי, תיידע את החייל – ביטוח לאומי בוודאי – שאם יש לו קושי, הוא יכול לנסות לבקש לבטל את החוב באיזו ועדה של ביטוח לאומי, להגיש מכתב.

דקלה צרפתי דלג'ו: ממש ליידע מה על החייל לעשות.

אלכס קושניר: אנחנו נגיע לזה.

אלכס קושניר: אני קודם רוצה לפתור את הסיפור הזה.

אלכס קושניר: רונה, את עדיין אתנו?

רונה אסף: אני אתכם.

רונה אסף: שומעת.

אלכס קושניר: אני אבקש ממך לנסות לחלק את המקרים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אני בטוח שמבחינתך יש מקרים שהם מצב חד ערכי.

אלכס קושניר: לצורך העניין, את רואה שכתוב חייל בודד – סתם אני אומר, אני לא יודע – אז בטוח תבטלי לו.

אלכס קושניר: השאלה היא אם אנחנו יכולים לצמצם את המקרים בהם אתם כביטוח לאומי צריכים לפנות לחייל אלא מספיקה לכם אינדיקציה מצה"ל.

אלכס קושניר: אני מבקש מכם לעשות את העבודה הזאת במהלך שבועיים.

שלומית אבינח: נעשה קשר בין גלית גולן לרונה אסף.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: במהלך שבועיים תנו לנו תשובה משותפת, גם גלית וגם רונה.

רונה אסף: אני אעביר את הפנייה הזאת למנהל האגף שלי, מר דני זקן, וכמובן נבדוק.

שלומית אבינח: הוועדה תפנה למוסד לביטוח לאומי.

אלכס קושניר: בסדר גמור.

גיא קונפורטי: אני אוסיף עוד משהו.

גיא קונפורטי: הפרט שחסר לפעמים – וזה גם מה שאנחנו מעבירים, אנחנו בעצם מתווכים, המידע שאנחנו מדווחים לביטוח הלאומי כדי להשיג את הפטור – זה סיבת הגיוס המאוחר.

גיא קונפורטי: יש מדור פניות במיט"ב והוא יכול לתת את המענה בצורה מסודרת.

אלכס קושניר: יש לנו את גלית.

אלכס קושניר: היא תעזור לנו.

שלומית אבינח: אנחנו נחבר.

שלומית אבינח: נוציא מכתב מסודר.

רונה אסף: אני חייבת לציין שמאז שאני מטפלת בפטורים של חיילים - פטורים באופן כללי ולאו דווקא בחיילים בודדים, חיילים בכל מיני מצבים – שעד כה הגיעו אלי באופן אישי חיילים שהגיעו דרך עמותות ודרך אנשים שמטפלים בהם או שהם הגיעו לסניף והסניף הפנה אותם אלי.

רונה אסף: לא קרה שקיבלתי אינדיקציה מגורם אחר בלי שהחייל היה מעורב בזה.

רונה אסף: הוא בעצמו פנה.

אלכס קושניר: אין לנו טענות אליך, באמת, ולפני שהיית ב-זום אמרנו שדווקא במשבר הקורונה הזה הביטוח הלאומי הצליח להוכיח לכולם עד כמה הוא ארגון חשוב ויעיל.

אלכס קושניר: באמת, אין שום טענה.

אלכס קושניר: אנחנו רק רוצים לייעל את התהליכים מסיבה אחת פשוטה.

אלכס קושניר: חייל שנמצא בשירות סדיר, בדרך כלל הוא לא נגיש וגם כשהוא כן נגיש, עד שהוא מקבל את יום הסידורים המסכן הזה, הדבר האחרון שהוא רוצה זה ללכת לביטוח לאומי למרות שאני בטוח שאתם נחמדים.

אלכס קושניר: לכן צריך לראות איך אנחנו מקלים על התהליכים ומה שאפשר לעשות אוטומטי, אפשר לעשות אוטומטי.

אלכס קושניר: אני רוצה לפנות ליצחק אוחנה.

אלכס קושניר: שאלה אליך בנושא של אגרות משפטיות לחיילים עולים בודדים.

אלכס קושניר: יש לך פתרון לזה?

אלכס קושניר: אני חוזר על השאלה.

אלכס קושניר: חייל עולה בודד שנאלץ לעבור תהליך משפטי ונאלץ לשלם אגרת משפט, האם יש לך דרך לפטור אותו מזה?

יצחק אוחנה: לא.

אלכס קושניר: זאת אומרת, אין כאן הבדל בין חייל בודד עולה לבין חייל בודד חסר עורף משפחתי וזה אותו הדבר.

יצחק אוחנה: אין הבדל.

אלכס קושניר: גיא, יש עוד נושאים?

גיא קונפורטי: הנושא האחרון שמבחינתי כרגע אקוטי, מעבר למה שכבר העליתי, זה הנושא של דירוג אשראי.

גיא קונפורטי: זה משהו שנכנס בשנים האחרונות, כמו שכולם יודעים.

גיא קונפורטי: הרבה פעמים החבר'ה הצעירים, אנחנו רואים אותם שהם עושים שגיאות פטאליות מבחינה כלכלית לקראת הגיוס, חלקם עושים את השגיאות האלה כדי לשרוד, זאת אומרת, לקחת הלוואות כי עכשיו ההורים זרקו אותם מהבית והם צריכים לישון ולאכול לעשות את כל מה שכל בן אדם אחר עושה.

גיא קונפורטי: בעצם מה שיוצא זה שלפעמים, בגלל חובות יחסית קטנים, הם נכנסים לאיחוד תיקים, הם נכנסים אולי לחדלות פירעון ועוד כל מיני דברים כאלה ונוצר הכתם עליו דיברנו קודם.

גיא קונפורטי: אנחנו מציעים לייצר איזשהו מנגנון שהוא דומה למנגנון חנינה על רישום פלילי, סוג של מנגנון חנינה כלכלי שיהיו לו תנאים.

גיא קונפורטי: זאת אומרת, חוב עד רף מסוים, התניה לעבור איזושהי השתלמות בהתנהלות כלכלית, פירעון מלא של החובות, משהו כזה שלבן אדם היה איזשהו תמריץ למה לשאוף, תקווה לעתיד.

גיא קונפורטי: אני אומר שזה יותר חשוב לחיילים בודדים כי חיילים בודדים שאין להם עורף, הרבה פעמים אשראי הוא הדרך שלכם להתגבר על הפער הזה.

אלכס קושניר: את מי רצית להעלות?

שלומית אבינח: יש שני ארגונים שרוצים לדבר – כנפיים ואח גדול.

אלכס קושניר: לפני כן, עודדה, את רוצה לומר משהו לפני שאנחנו מתקדמים לארגונים?

עודדה פרץ: זה לא בתחום שלי.

עודדה פרץ: זה לא בפיקוח על הבנקים אבל רשמתי לי להעביר את זה לממונה.

דניאל אהרון: עמותת אח גדול.

דניאל אהרון: שלום, צוהריים טובים לכולם.

דניאל אהרון: אני כמובן לא אחזור על מה שכבר נאמר.

דניאל אהרון: הפעילות היא כמו מכונת הנשמה לאותם חיילים עם חובות.

דניאל אהרון: ככל שהטיפול בחובות יהיה קל יותר, זה יהיה מבורך מאוד.

דניאל אהרון: אני כן רוצה להוסיף לדיון ולומר מהיכן החובות האלה מגיעים וללכת צעד אחורה, שם אנחנו יכולים לזהות כבר מוקדם יותר איך לחסוך מהחייל הזה להתגלגל לחובות כי זה מתחיל מחובות קטנים ובינוניים בזמן השירות וזה מתגלגל לחובות עצומים וגדולים גם אחרי השירות וכמובן שהקורונה לא מסייעת לנושא הזה.

דניאל אהרון: לפני השיחה אתכם היום התייעצתי עם פרופסורים בתחום הכלכלה – עם אורן קפלן שהוא היה נשיא המכללה למינהל, עם דן אריאלי – כי מדובר בנושא של כלכלה התנהגותית.

דניאל אהרון: מדובר בחבר'ה צעירים שמקבלים סכום כסף מסוים ולצערנו בהיעדר ידע וכלים להתמודדות כלכלית נכונה משתמשים בכסף שלא לטובת המחיה השוטפת, הבסיסית והאישית.

דניאל אהרון: זה אחד משורשי הבעיה, מה הבן אדם עושה בסוף עם הכסף שהוא מקבל למשכורת הצבאית.

דניאל אהרון: אחד הצעדים שהעלינו, חוץ מהנושא של הסברה כלכלית, תוך כדי השירות, זה הנושא של העברת המשכורת לאו דווקא לחשבון הבנק – זה גם מתקשר לנושא של העיקול כשהכסף הולך לחובות – אלא לבדוק את האופציה להעביר חלק ניכר מהמשכורת לחוגר לשימוש השוטף של המחיה, כך לתעל את הכספים שהוא מקבל לפי המצב.

אלכס קושניר: לאן אתה רוצה שיעבירו את הכסף?

אלכס קושניר: לא שמעתי.

דניאל אהרון: לחוגר.

דניאל אהרון: לכל חייל יש חוגר והוא משמש היום כמו כרטיס אשראי.

אלכס קושניר: אפשר היום לשלם עם חוגר?

דניאל אהרון: כן.

דניאל אהרון: היום כל חייל בודד מקבל 150 שקלים לקניות בסופר לצורך העניין.

אלכס קושניר: לחוגר.

אלכס קושניר: אבל זה מייצר לו בעיות אחרות כי כשהוא צריך לשלם על הפלאפון שלו, הוא משלם מכרטיס אשראי וכרטיס אשראי מקושר לחשבון, ואז חלק מהכסף פה וחלק מהכסף שם.

אלכס קושניר: אני לא בטוח שזה נכון וטוב מה שאתה מציע.

דניאל אהרון: קטונתי.

דניאל אהרון: אני לא מומחה לנושא של כלכלה אבל התייעצתי.

דניאל אהרון: הנושא הזה של כסף נזיל, ההתמקדות בצד של ההוצאות.

דניאל אהרון: זאת אומרת, על מה החיילים בסופו של דבר – תוך כדי שירות או אחרי שירות, זה לא משנה – מוציאים את הכסף.

אלכס קושניר: זה לא משנה אם הכסף באשראי או בחוגר.

אלכס קושניר: אתה מדבר על תהליך של רכישת השכלה התנהגותית.

אלכס קושניר: זה לא משנה באיזה כרטיס נמצא הכסף.

אלכס קושניר: יש עוד נושא שרצית להעלות?

דניאל אהרון: אני אחדד.

דניאל אהרון: זה משנה אם הכסף נזיל בבנק והוא יכול לקנות אתו עכשיו.

אלכס קושניר: הכסף נזיל בבנק.

אלכס קושניר: בנקים שלא עושים את זה, הם עוברים על החוק.

אלכס קושניר: תעבור לנושא הבא.

שלומית אבינח: צביקה צרנר מכנפיים.

צבי צרנר: שלום לוועדה.

צבי צרנר: עלה הנושא שלך ייעוץ כלכלי.

צבי צרנר: בכנפיים אני היועץ הכלכלי ואני מלווה את החיילים סמוך לשחרור ואחרי השחרור בכל מה שקשור להתנהלות כלכלית, הקניית כישורי חיים, ויש לי קצת השגה על מה שנאמר כאן קודם כי התפיסה הכלכלית היא למקד את צינור ההוצאות שלך למקום אחד ודווקא לא לפזר אותו כי אז אתה באמת מאבד שליטה.

צבי צרנר: אני רואה את זה הרבה אצל חיילים שדווקא מסתובבים עם כמה כרטיסי אשראי וכמה חשבונות בנק וכל מה שאני מנסה במצבים כאלה זה לייעל ולתעל אותם לחשבון אחד, לכרטיס אחד, שליטה דרך האפליקציות על ההתנהלות שלהם.

צבי צרנר: רציתי לדבר כאן על כמה דברים אבל אני רוצה להגיע לבסיס.

צבי צרנר: אני מלווה חיילים בודדים שהם עולים חדשים.

צבי צרנר: אני עושה את זה כבר למעלה מעשור וראיתי אלפים.

צבי צרנר: אני פוגש אותם אחד על אחד ולפעמים לכמה פגישות, מלווה אותם ואני חושב שיש לי הכרות לא רעה עם החיים של החיילים הבודדים.

צבי צרנר: בבסיס שלהם הם חבר'ה נורמטיביים.

צבי צרנר: אני לא אוהב את המילה הזאת, אבל הם כאלה.

צבי צרנר: הם רוצים להשתחרר, הם רוצים ללכת לעבוד, הם רוצים להתקיים בכבוד ודברים מאוד בסיסיים.

צבי צרנר: אין להם איזשהם גחמות או דברים מהסוג הזה למרות שבשוליים יש גם כאלה.

אלכס קושניר: אנחנו לא רוצים לחזור על הדברים עליהם דיברנו.

אלכס קושניר: אנחנו יודעים מה זאת כלכלה התנהגותית ואנחנו יודעים את הפעילות של כנפיים.

אלכס קושניר: השאלה אם יש לך משהו נקודתי שקשור לדיון שאנחנו מנהלים כאן.

שלומית אבינח: חובות.

צבי צרנר: כן.

צבי צרנר: בהחלט.

צבי צרנר: אנחנו דיברנו על הצד של החובות אבל אני רוצה ללכת רגע למקור של ההכנסות.

אלכס קושניר: לא.

אלכס קושניר: אני לא רוצה ללכת לשם.

אלכס קושניר: זה לא הדיון.

אלכס קושניר: אני רוצה להיות ממוקד ויעיל.

אלכס קושניר: אני רוצה לפתור בעיות.

אלכס קושניר: כפי שאמרתי בתחילת הדיון, אנחנו לא נפתור את כל הבעיות בבת אחת אבל יש כמה דברים שה דחופים ובוערים ואותם צריך קודם כל לפתור.

אלכס קושניר: אלה בעיקר דברים שהם קשיחים.

אלכס קושניר: על כל הדברים הרכים, אנחנו בהחלט נדבר על ההשכלה ועל הסדנאות תוך כדי שירות, לפני שירות ואחרי שירות, אבל זה לא המקום לדיון עכשיו.

צבי צרנר: זאת לא הנקודה שאני רוצה להעלות, ברשותך, כשאני מדבר על מקורות.

צבי צרנר: אני רק אשלים את המשפט.

צבי צרנר: הם יוצאים לשוק העבודה ושוק העבודה בעצם פוגש חבר'ה מאוד צעירים, בדרך כלל חסרי גב כלכלי וידע.

צבי צרנר: אני עובד עם עולים והם לא יודעים איך העולם הזה מתנהל כאן בארץ ובלא מעט מקרים, מאוד נצלני.

צבי צרנר: לכן הרבה פעמים אני יושב עם חיילים ומוציא מכתבים זועמים למעסיקים וכל מיני כאלה שמפרים את הזכויות שלהם.

צבי צרנר: מה שאני מבקש להעלות בהקשר הזה, בממשק אל בתי הדין לעבודה.

צבי צרנר: כיום החיילים הבודדים עוברים את התהליך שעובר כל מועסק במשק, ואני הייתי רוצה שאם אפשר יהיה לפתוח להם מסלול שהם יוכלו להתנהל אתו בצורה יותר מהירה ויותר אפקטיבית כי אני כל הזמן מגלה בעיות ואלה תוכניות פנסיה, שעות שלא משלמים והמון דברים.

אלכס קושניר: מה שאתה מעלה זה חשוב אבל זה לא נושא הדיון.

דקלה צרפתי דלג'ו: אני מזדהה בהיבט הזה שבאמת לחיילים בודדים עולים, לפחות במה שאנחנו נתקלנו, אלה באמת סוגיות – גם חובות אבל גם הרבה עניינים של בית הדין לעבודה.

שלומית אבינח: יש לנו את דולי דדון ממשרד התקשורת.

דולי דדון: שלום לכולם.

אלכס קושניר: תאמרי לפרוטוקול מה תפקידך.

שלומית אבינח: היא אחראית על הרגולציה.

דולי דדון: מנהלת תחום פניות ציבור טלקום במשרד התקשורת.

שלומית אבינח: חשוב להסביר שאתך כרגולטור - הזמנו גם את חברות הסלולריות אבל מהיכרות רבת שנים בתחום פניות ציבור - גם עשינו כמה מהלכים והגדרנו אוכלוסיות וגם טיפול לפנים משורת הדין.

שלומית אבינח: צריך להנחות את חברות הסלולר שתהיה אוכלוסיית חיילים בודדים בכוכבית ויזכו ליחס מיוחד.

שלומית אבינח: זה הרעיון.

שלומית אבינח: בואי תאמרי מה אתם עושים בנושא.

דולי דדון: אני אתחיל ואומר שבאמת חברות התקשורת הן חברות פרטיות עסקיות.

דולי דדון: אכן אנחנו מפקחים עליהן אבל אין שום הוראה רגולטורית שמתייחסת לחיילים או לחיילים בודדים באופן נפרד מכל אוכלוסייה אחרת במדינה.

דולי דדון: אכן, בפועל, כאשר מגיעות תלונות על בעיות של חובות, רצון לפריסת חובות כאלה ואחרים, אנחנו מעבירים לחברות, מבקשים להתייחס ברגישות יתר, לאפשר פריסה נוחה של החובות.

דולי דדון: אנחנו לא דורשים כי אנחנו לא יכולים לדרוש זאת, אבל אנחנו בהחלט מנסים לטפל בפניות שמגיעות אלינו.

דולי דדון: ממה ששמעתי כאן בדיון, כנראה שהטיפול צריך להיות הרבה יותר קודם והרבה יותר מעמיק.

דולי דדון: שוב, בתחום התקשורת אין לנו כרגע יכולת להורות לחברות לבטל חובות או להתנהל בצורה אחרת.

דולי דדון: אנחנו רק מבקשים את שיתוף הפעולה שלהן.

אלכס קושניר: תודה רבה.

עודדה פרץ: אני רוצה לציין שלגבי תאגידים בנקאיים, בנקים וחברות כרטיסי אשראי, דקלה פנתה אלינו, לפיקוח על הבנקים ולאיגוד הבנקים, ובינואר קיימנו ישיבה.

עודדה פרץ: התחלנו לגבש רעיון של אמנה בנקאית, של סיוע לחיילים.

עודדה פרץ: לא דיברנו ספציפית על בודדים אבל הם כמובן יהיו חלק מאמנה כזאת.

עודדה פרץ: יש לנו אמנה כזאת לטובת נשים נפגעות אלימות שעובדת מאוד מאוד יפה וחשבנו על איזשהו רעיון דומה.

עודדה פרץ: כמו שדולי אמרה, גם לנו אין סמכות אלא יש הסכם בין בנק ללווה, בין אם הוא חייל או לא חייל, והוא חייב לשלם אבל יש נכונות מאוד מאוד גדולה מצד הבנקים – זה מה שדקלה מתארת – באופן שוטף ללכת לקראת החיילים.

עודדה פרץ: רצינו לגבש את זה באופן אחיד ומסודר באמנה כזאת.

עודדה פרץ: בגלל הקורונה זה עוד לא התקדם אבל זה בהחלט משהו שקורה בשטח ואנחנו רק צריכים לפרמט אותו.

אלכס קושניר: רק לברך על מהלך כזה.

דקלה צרפתי דלג'ו: הבעיה שלנו היא יותר עם חברות לניכיון צ'קים.

דקלה צרפתי דלג'ו: עם החברות האלה אנחנו מתקשים להגיע להסדרים.

אלכס קושניר: גם הן תחת הפיקוח שלכם?

דקלה צרפתי דלג'ו: לא.

דקלה צרפתי דלג'ו: הלוואי.

אלכס קושניר: תחת הפיקוח של מי?

אלכס קושניר: של אף אחד?

אלכס קושניר: צריך להיות חוק שבעצם מכיל את כולם ואז לא צריך לעשות אמנה.

אלכס קושניר: חברת חשמל.

עמית פלישון: שלום לכולם.

עמית פלישון: אני מחברת חשמל.

אלכס קושניר: תגיד לנו איך אתה יכול לסייע לנו ולא לנתק חיילים בודדים מחשמל במידה ויש להם חובות.

עמית פלישון: חיילים בודדים נמנים על אחת מ-11 הקבוצות שמקבלות הסדר תעריף מופחת.

עמית פלישון: זה אומר שהם מקבלים 50 אחוזים הנחה על חשבון החשמל לכל 400 קוט"ש בחודש.

עמית פלישון: כל חייל בודד שהוא לקוח, רשום בחברת החשמל.

אלכס קושניר: איך אתם יודעים שהם חיילים בודדים?

עמית פלישון: אנחנו מקבלים קובץ קבוע של החיילים הבודדים.

אלכס קושניר: ממי אתם מקבלים את הקובץ?

עמית פלישון: מביטוח לאומי.

שלומית אבינח: בביטוח לאומי לא יודעים.

אלכס קושניר: מביטוח לאומי?

עמית פלישון: כן.

עמית פלישון: זה קובץ שמאגד את כל 11 קבוצות ההנחה.

עמית פלישון: יש לנו כ-1,200 חיילים בודדים רשומים שיש התאמה בין כך שהם נמצאים בתוך קובץ הזכאים לבין זה שיש להם חשבון חשמל.

אלכס קושניר: אנחנו נגיד לך עכשיו מספר שהולך להביא את חברת החשמל לחדלות פירעון.

אלכס קושניר: יש 6,500 חיילים בודדים בשירות.

עמית פלישון: קודם כל, זה לא יביא אותנו לחדלות פירעון.

אלכס קושניר: אני כמובן צוחק.

עמית פלישון: 6,500 חיילים בודדים בשירות, השאלה אם לכל אחד מהם יש מקום בו שהוא צורך חשמל.

עמית פלישון: כלומר, אם יש לו בית עם חשמל שרשום על שמו.

אלכס קושניר: לרובם.

אלכס קושניר: מה תגיד אם אני אציע לך לקבל את הקובץ הזה מצה"ל ולא מביטוח לאומי?

עמית פלישון: העניין הוא שאנחנו מקבלים את הקובץ של כל 11 קבוצות הזכאים בצורה אחידה וכל הקובץ הזה מתממשק.

אלכס קושניר: אני חושב שלבנות ממשק מול צה"ל, זה לא כזה מסובך.

אלכס קושניר: גלית גולן, את עדיין כאן?

גלית גולן: כן.

גלית גולן: כל הזמן.

אלכס קושניר: מה את אומרת?

גלית גולן: אני שמחה לבשר שצה"ל מעביר בשוטף את הנתונים לחברת החשמל.

גלית גולן: זה ערוץ שקיים.

גלית גולן: זה לא מגיע דרך משרד אחר אלא צה"ל מעביר לחברת החשמל נתון על כל הזכאים ועל כל החיילים הבודדים שהם חלק מ-11 הקבוצות עליהן דיבר עמית.

אלכס קושניר: איך יש 1,200 חיילים בודדים?

גלית גולן: יש 6,343 חיילים בודדים אבל לא כולם מתגוררים בדירות.

גלית גולן: יש לנו גם קיבוצים וגם בתי חייל וזכאים מועברים בצורה מוסדרת לחברת החשמל.

גלית גולן: אנחנו נעשה שוב איזושהי בדיקה כל כמה זמן זה מועבר אבל אני מכירה שזה מנוהל היטב, עם בקרה הדוקה ועובד טוב.

עמית פלישון: זה מנוהל היטב.

עמית פלישון: לגבי השאלה לגבי חיילים שכן הגיעו למצב של חוב.

עמית פלישון: כאחת מכל 11 הקבוצות, כל תהליך האכיפה הוא שונה.

עמית פלישון: הוא נעשה כמובן בשום שכל וברגישות והסיום שלו לא מסתיים בניתוק אלא בחלופת ניתוק של התקנת מונה תשלום מראש שבו אפשר לנהל את תקציב החשמל טוב יותר.

אלכס קושניר: אני רוצה להבין באמצעות דוגמה.

אלכס קושניר: יש חייל שנמצא שנה בשירות.

אלכס קושניר: יש לו חוב של 600 שקלים והוא לא יכול כרגע לשלם את החוב הזה.

אלכס קושניר: אתם אומרים לו קח מונה תשלום מראש ועם החוב נסתדר אחר כך?

עמית פלישון: את החוב נפרוס לך בצורה של 80-20.

אלכס קושניר: מה זה 80-20?

עמית פלישון: 20 אחוזים ילכו לטובת החוב ו-80 אחוזים לטובת תשלום שוטף.

מיכל וונש: הוא נשאר עם החוב.

מיכל וונש: הוא גורר אותו.

שלומית אבינח: בסדר, אבל חובות צריך לשלם.

אלכס קושניר: כן, השאלה אם תוך כדי השירות.

גלית גולן: ברשותך, חשוב לי לחדד סוגיה אחת.

גלית גולן: אם החייל הבודד, חוזה השכירות לא על שמו, חברת החשמל לא מזכה אותו.

אלכס קושניר: זה ברור.

גלית גולן: חייל בודד שחי עם שותפים בדירה, לא מקבל את ההטבה הזאת.

אלכס קושניר: כאן אני אומר שחייל בודד צריך להיות רשום בחוזה וכנראה זה חלק מהמשימה שלכם, להסביר את זה לחיילים.

גלית גולן: אנחנו נעשה את זה.

גלית גולן: לא תמיד זה מתאפשר.

גיא קונפורטי: אם אפשר, בנושא הזה.

גיא קונפורטי: חיילים הרבה פעמים גרים אחד עם השני ויש חיילים שגרים עם אזרחים.

גיא קונפורטי: בכל מקרה הם מתחלקים בינם לבין עצמם בתשלומים השוטפים ואז הרבה פעמים קורה שאזרחים על גב של החיילים הבודדים מקבלים הנחות שהם לא זכאים להן.

שלומית אבינח: זה לא המנדט של הכנסת לטפל בזה.

גיא קונפורטי: בוודאי.

גיא קונפורטי: אני אומר שזה נכון שגם התמריצים יהיו כאלה שהחיילים יצטופפו בדירות ואז יהיה יותר קל לתת הנחות.

אלכס קושניר: לשם אני לא רוצה ללכת.

אלכס קושניר: מספיק כופים עליו בצבא ושבאזרחות הוא יעשה מה שבא לו.

מיכל וונש: הדבר היחיד זה להנגיש לו את המידע שידע שהוא זכאי.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: יהודה סיסו, מנכ"ל תאגידי מים וביוב.

יהודה סיסו: שלום לכם.

אלכס קושניר: יהודה, אני הבנתי שתאגידי מים גם לא מנתקים את החיילים ממים.

אלכס קושניר: זה נכון?

יהודה סיסו: אנחנו בעיקרון – אני אומר לך כמנכ"ל תאגיד מים – מכל תאגידי המים, לא ניתקנו אף צרכן ולא רק חיילים בודדים.

יהודה סיסו: אף צרכן לא נותק ממים.

אלכס קושניר: איך

אלכס קושניר: אתם מתמודדים עם חובות של חיילים בודדים?

יהודה סיסו: חיילים בודדים, כמו כל צרכן שיש לו בעיות של כסף, אנחנו מביאים אותו אלינו, אנחנו יושבים אתו.

יהודה סיסו: אגב, אני לא נתקלתי הרבה בחיילים בודדים שיש להם בעיה.

יהודה סיסו: צריך לזכור שזה תלוי ישובים כי חיילים בודדים בדרך כלל יושבים באזור המרכז, במקומות שהם בקרבת הבסיסים.

אלכס קושניר: על מה אתה אחראי?

יהודה סיסו: כל צרכן, לא רק חייל בודד, במידה ויש לו בעיה, אנחנו קוראים לו אלינו, אנחנו בודקים אפשרות לפרוס לו את החובות אם צריך או כל דבר אחר על מנת ללכת לקראתו.

יהודה סיסו: אנחנו לא מחכים לחקיקה כדי לעשות את זה.

אלכס קושניר: אתם עושים עבודה טובה אבל אנחנו חייבים חקיקה כדי שזה יהיה אחיד.

יהודה סיסו: בעניין הזה, מה שאני אומר, אני לא אומר את זה רק כמנכ"ל תאגיד מים אלא גם כיושב ראש הפורום.

יהודה סיסו: זה נכון לכולם.

יהודה סיסו: בוודאי כאשר מדובר באוכלוסיות רגישות, אנחנו הולכים לקראתם ואנחנו מאפשרים להם להגיע לפריסת חובות.

יהודה סיסו: אני יכול לומר לך שבתקופה הנוכחית, בתקופת הקורונה, בלי קשר לאירוע הזה, אנחנו לא מבצעים אכיפה למעשה מתחילת חודש מארס.

יהודה סיסו: לא עושים פיזית אכיפה.

יהודה סיסו: אנחנו מתריעים על חובות כדי שלא יצטברו חובות ולאנשים אחר כך תהיה בעיה לשלם אותם אבל אנחנו ממש לא עושים אכיפה מחודש מארס עד היום.

אלכס קושניר: יש לי בקשה אליך.

אלכס קושניר: עד שאנחנו נסדיר את הנושא הזה בחקיקה, תעביר לחברי הפורום ולחברי האיגוד עוד קצת רגש.

אלכס קושניר: אני יודע שאתם רגישים.

אלכס קושניר: באמת, אני יודע שאתם עושים מה שאתם יכולים.

אלכס קושניר: אתם רואים חייל בודד, יש להם תעודה מיוחדת, תתייחסו אליהם עוד יותר ברגישות.

אלכס קושניר: בסדר?

יהודה סיסו: נשמח מאוד.

יהודה סיסו: דרך אגב, אני בטוח שגם בלי שאתה אמרת את זה, זה קרה.

יהודה סיסו: אבל אני אדאג גם ליידע אותם.

אלכס קושניר: תודה רבה.

קרן שילר מסורי: אני יועצת משפטית, הוט מובייל.

קרן שילר מסורי: אנחנו בשיתוף פעולה נהדר עם הרשות לאכיפה וגבייה.

קרן שילר מסורי: יש מחלקה שנקראת חייב מוכר ושם אנחנו מקבלים, בעיקר דרך המיילים, את הנושא של חיילים בודדים, חיילים בכלל וחייבים נזקקים בכלל.

קרן שילר מסורי: כל מקרה כזה נבחן בצורה פרטנית במטרה לסייע לחיילים הבודדים בסגירת חובות בדרך שתאפשר להם להתנהל מבחינה כלכלית מבלי שירבצו עליהם עיקולים של בנקים.

קרן שילר מסורי: אנחנו לא רוצים להגיע למצב כזה.

קרן שילר מסורי: כל מקרה כזה שמגיע, אנחנו בודקים מה יכולת ההחזר שלו מול מש"קית ת"ש או המפקד.

קרן שילר מסורי: בודקים מה יכולת ההחזר ומעניקים הנחות משמעותיות.

קרן שילר מסורי: אני אישית ראיתי מקרים – גם שלחו אלי מספר מקרים לפני ישיבת הוועדה – של הנחות מאוד משמעותיות, גם של 50 אחוזי הנחה.

אלכס קושניר: אתם גובים ריבית?

קרן שילר מסורי: זה משהו שאני באמת אצטרך לבדוק אותו.

אלכס קושניר: אני אשאל את זה אחרת.

אלכס קושניר: מה גובה הריבית שאתם גובים?

קרן שילר מסורי: אני אצטרך לבדוק את הנושא, אם בכלל מוטלת ריבית בעניין הזה כי אנחנו בעצם מדברים על מצב שבו אנחנו פותרים את הבעיה עוד לפני נושא של עיקולים.

קרן שילר מסורי: כהנחיה, כמדיניות בקבוצה, אנחנו לא רוצים להגיע למצב של עיקולים.

קרן שילר מסורי: אני יודעת שהנושא הזה מקבל התייחסות מיוחדת, לא רק לחיילים בודדים אלא גם לנזקקים אחרים.

קרן שילר מסורי: לגבי הנושא של הריית, אני צריכה לבדוק.

קרן שילר מסורי: אשמח לעדכן.

אלכס קושניר: אם תוכלו ליידע את הוועדה אחרי הדיון מה גובה הריבית שאתם גובים.

אלכס קושניר: תודה רבה.

שלומית אבינח: אביבה גבאי, רשות האכיפה והגבייה.

אלכס קושניר: ספרי לנו מה שלום החיילים הבודדים מבחינתכם.

אביבה גבאי: אנחנו בכובע של רשות האכיפה והגבייה שאמורים לגבות חובות בעיקר, למרות הכול הקמנו בשנת 2014 יחידה שנקראת חייב נזקק שברובה היא כוללת חיילים באשר הם, לאו דווקא בודדים, ויצרנו ממשק מול צה"ל – גלית גולן יודעת – ויש לנו ממשק עם טופס מובנה.

אביבה גבאי: אנחנו נחשפנו לכל מיני חיילים שפנו אלינו וראינו שהם במצוקה כלשהי עם חברות סלולר, עם בנקים, עם חברות תקשורת וכולי.

אביבה גבאי: החלטנו לקיים ישיבה עם צה"ל, לקיים ממשק, ויצרנו את זה ב-2014.

אביבה גבאי: יש לנו טופס מובנה מולם, יש לנו נוהל וזה מפורסם בכל צה"ל ביחידות הת"ש.

אביבה גבאי: הם פונים אלינו עם הטופס ואנחנו פונים לכל החברות.

אביבה גבאי: יש לנו אנשי קשר בכל החברות, בנקים, חברות סלולר, תקשורת וכולי.

אלכס קושניר: אתם פונים ומה השלב הבא?

אביבה גבאי: אנחנו פונים אליהם והם די באים לקראת עם הפחתות מאוד משמעותיות ועם הסדרים מאוד טובים.

אביבה גבאי: כמו שאני שומעת כרגע, אני אשמח מאוד אם תחוקק חוק להוריד את הריביות.

אלכס קושניר: שאלה.

אלכס קושניר: כדי לעזור לנו להכין את החוק הזה, האם את יכולה לשלוח לנו סטטיסטיקה של השנתיים האחרונות לגבי חובות מקוריים וחובות שהגעתם להסדרים?

אלכס קושניר: כדי שנבין מה הממדים של התופעה.

אלכס קושניר: של חיילים בכלל וחיילים בודדים בפרט.

אלכס קושניר: האם זה אפשרי?

אביבה גבאי: כן.

אביבה גבאי: אני אנסה להוציא רק את החיילים הבודדים.

אביבה גבאי: אתם לא רוצים את כלל החיילים?

אלכס קושניר: הוועדה עוסקת בחיילים בודדים.

אביבה גבאי: בסדר.

אביבה גבאי: אני אשתדל לעשות זאת.

אביבה גבאי: אתם רוצים לדעת גם מי הנושים.

אביבה גבאי: כן?

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: כמובן.

אלכס קושניר: מי הנושים וגם לאיזה הסדרים הצליחו להגיע, כדי שנבין את גודל התופעה.

שלומית אבינח: מהידע שלך, בלי בדיקה מעמיקה, מי הנושים העיקריים?

אביבה גבאי: בעיקר חברות סלולר.

שלומית אבינח: יש עוד מישהו ב-זום שרוצה לדבר?

שלומית אבינח: אני חושבת שכל המוזמנים דיברו.

טימור ממדוב: אנחנו רצינו לדבר.

טימור ממדוב: תוכנית לחיילים בודדים.

אלכס קושניר: בבקשה.

טימור ממדוב: אני מתוכנית לחיילים בודדים של נפש בנפש ו-FIDF.

טימור ממדוב: שתי הצעות.

טימור ממדוב: כמו שאמרתי גם בפגישה הקודמת, הנגשת מידע.

טימור ממדוב: אם נמצאים כאן רגולטורים של חברות סלולר ובנקים, להנגיש מידע בשפות לחיילים בודדים עולים בפרט ולחיילים בודדים בכלל כי במיוחד העולים לא יודעים על מה הם חותמים.

אלכס קושניר: ברור.

אלכס קושניר: הנגשת מידע.

טימור ממדוב: לא מוסבר להם על מה הם חותמים ועל מה הם מתחייבים.

טימור ממדוב: הצעה שנייה היא לגבי המשכורת הצבאית.

טימור ממדוב: לדעתי היא לא מספיק גבוהה וחיילים בודדים עולים מקבלים – להבדיל מחיילים ישראלים – תוספות ממשרד הקליטה וממשרד השיכון.

טימור ממדוב: אנחנו מציעים לבטל את הדבר הזה ושהמשכורת תבוא מגורם אחד שזה צה"ל.

טימור ממדוב: לקבוע משכורת בסיס של 4,000 שקלים לכל חייל בודד, לאשר תוספת לשכר דירה – נגיד 1,300 שקלים כמו שזה היה – כך שחייל בודד ששוכר דירה ומשרת כחייל עורפי, יקבל משכורת מינימום של המשק וזה יכול לתת לו להתקיים בכבוד בלי להיכנס לחובות.

טימור ממדוב: העולים בדרך כלל גם עוזרים להורים.

טימור ממדוב: זה ייתן לו גם אפשרות עדיין לשלוח כסף להורים.

אלכס קושניר: בסדר.

אלכס קושניר: הבנו.

עודדה פרץ: היה איילון בנימין מהפיקוח על הבנקים בהקשר לחינוך הפיננסי אבל הוא התנתק.

אלכס קושניר: אנחנו נקיים דיון נפרד לנושא הזה של החינוך הפיננסי ובכלל על כל הנושאים הרכים כמעטפת.

עודדה פרץ: כי יש לנו גם פעילות בנושא הזה.

מיכל וונש: אם נקיים דיון על הנושאים הרכים כפי שאתה קורא להם, אני חושבת חשובים לא פחות מהחוק עצמו, אבל אני חושבת שהדיון כאן היה באמת גם פרודוקטיבי וגם אני מקווה שיוביל באמת לאיזשהו הסדר הוליסטי.

מיכל וונש: תודה על כל המידע ועל עבודת הקודש שאתם עושים ביום יום שלכם.

מרב שיבק: אם אפשר להוסיף מילה שקצת מסכמת את הכול.

מרב שיבק: בסוף בסוף המטרה של חקיקה, אם תצא מהוועדה הזאת, היא לייצר את התנאים בהם אנחנו יכולים לנהל משאים ומתנים עבור החיילים ולמנוע את הכניסה שלהם להליכי גבייה, בין אם זו חדלות פירעון שלכולם ברור שזה אסון גדול עבור צעיר שמתחיל את דרכו כך, ובין אם זה אפילו פתיחת הליכי הוצאה לפועל נגדו שגם הם מסמנים אותו וגם הם מתחילים לדרדר אותו כי צוברים עלויות, צוברים שכר טרחה וזה ברור.

מרב שיבק: לכן החקיקה צריכה להיות כזאת שמאפשרת את כל התנאים של גידור החוק – דיברו כאן על ריביות ודיברו על כל מיני אפשרויות – וצריך לגדר את החוק וצריך לייצר תנאים שבהם ברור לאנשים שעושים את המשא ומתן שהולכים לקראת החיילים בכל דרך אפשרית ככדי למנוע את ההידרדרות שלהם להליכים.

מרב שיבק: אחת הבעיות היא שלחיילים אין את המקורות כדי להגיע להסדרים.

מרב שיבק: דיברו כאן על חיסכון לכל ילד כמשהו שמאפשר, כמובן הפיקדון, אבל צריך לוודא שלא שוללים דווקא לאנשים שהכי צריכים את זה, את ההטבות האלה.

מרב שיבק: ואולי יש גם קרנות – ואני יודעת שיש כל מיני רעיונות של קרנות – שיהיו ייעודיות לדבר הזה, שיאפשרו לחיילים הבודדים והמתקשים להגיע להסדרים ולהתחיל את חייהם ברגל ימין.

אלכס קושניר: תודה.

אלכס קושניר: שלומית?

שלומית אבינח: מבחינתי דיברו כולם.

אלכס קושניר: אני אתחיל כנראה מהסוף.

אלכס קושניר: אחרי שיחה של שעה וחצי, אני חושב שלי לפחות מאוד ברור שאין שום דבר שמסדיר את התהליכים.

אלכס קושניר: זאת אומרת, כל אחד פועל פחות או יותר במנותק מהאחר.

שלומית אבינח: מחווה של רצון טוב.

אלכס קושניר: רשות הגבייה, תאגידי המים ששמענו, חברת חשמל, ביטוח לאומי, גם חברות סלולר וגם משרד התקשורת.

אלכס קושניר: שמענו את כולם.

אלכס קושניר: שוב, אני אומר שאני בטוח שלכולם יש את הרגישות החברתית.

אלכס קושניר: העניין הוא שברגע שזה לא מוסדר, החייל לא יודע על כך והחייל מטורטר.

אלכס קושניר: תודה רבה שבאתם לדיון, גם הכנתם את הדיון ואתם באמת עושים עבודת קודש.

אלכס קושניר: אני חושב שצריך לשלם חובות ואנחנו צריכים להיות זהירים מאוד ולא לקחת את המטוטלת לכיוון הלא נכון כדי שהחיילים פתאום ירגישו שהם יכולים לעשות מה שהם רוצים לפני השירות ובמהלך השירות ויסלחו להם על הכול.

אלכס קושניר: זה לא המצב.

אלכס קושניר: יחד עם זאת, אני חושב שתוך כדי שירות צבאי, חייל לא צריך לשלם שום דבר – לאקרן ולא ריבית – ואחרי השירות הצבאי הוא בטוח לא צריך להגיע לשלם את הריבית אלא רק את הקרן והוא צריך לפני שהוא מגיע לבקו"ם לצאת עם הסדר חוב מסודר.

אלכס קושניר: זה מה שאנחנו צריכים לעשות בחוק הזה.

אלכס קושניר: אני אפנה לדוד ביטן כדי שייתן לנו את האור הירוק לקדם את החקיקה הזאת כוועדה, לא כוועדת משנה אלא כוועדת העלייה והקליטה ואני חושב שלא תהיה בעיה.

אלכס קושניר: מבחינת הנושאים הנקודתיים עליהם דיברנו.

אלכס קושניר: הנושא הראשון הוא כל הממשק שבין הבנק לחייל, וכאן אני פונה אליך, עודדה.

אלכס קושניר: אנחנו צריכים לוודא שהחוק במדינת ישראל הוא חוק מתבצע ואני מבין שלשם כך אתם צריכים איזושהי אינדיקציה.

אלכס קושניר: אנחנו נחבר אותך לאל"מ גלית גולן ואני מקווה שתוך שבועיים אתם תבשרו לנו שהעסק עובד ומסודר והבנקים מבינים מי החייל.

עודדה פרץ: אמרנו שנקבל מכתב מגיא.

אלכס קושניר: כמובן.

אלכס קושניר: לפני כן אתם תקבלו מכתב מגיא.

אלכס קושניר: גיא, אני מבקש לכתב את חברי הוועדה.

אלכס קושניר: לגבי סעיף 58, איחוד תיקים.

אלכס קושניר: צריך לעשות כאן התאמה ואנחנו נפנה ליועצת המשפטית של הוועדה כדי שתעזור לנו בנושא הזה, כדי שתוכל לייחד את החיילים הבודדים כי אני מבין שהדבר הזה בא לפתור בעיה של מישהו אחד ובדרך בלי לשים לב פגעו במישהו אחר.

מרב שיבק: צריך לומר שיש תיקון על הפרק.

מרב שיבק: הוא לא מספיק טוב לגבי חיילים בודדים.

מרב שיבק: אם רוצים, אפשר לעשות עוד קצת אם הוועדה תפנה בעניין.

מרב שיבק: הדבר כבר נמצא בתהליך של תיקון.

אלכס קושניר: על ידי מי?

מרב שיבק: על ידי ייעוץ וחקיקה, רשות האכיפה, מקדמים תיקון.

אלכס קושניר: אני מבקש מכם שיתוף פעולה מול מירב ישראלי, היועצת המשפטית של הוועדה, כדי שאנחנו נוכל לקדם את זה.

אלכס קושניר: כתבתי לי כאן להתייחס לביטול ריבית ענישתית, אבל כבר אמרתי את זה.

אלכס קושניר: כל הנושא של הסדרת נתונים בין צה"ל לביטוח לאומי בכל הממשקים, גם בנושא של גביית חובות של חיילים שהתגייסו והם מעל לגיל 21, וגם הנושא של חיסכון לכל ילד.

אלכס קושניר: את זה צריך לפתור בין צה"ל לבין הביטוח הלאומי.

אלכס קושניר: גלית, אנחנו נפנה במכתב גם לאלה וגם לאלה על מנת שיוכלו להתחבר.

שלומית אבינח: כדי לא לטרטר את החיילים לסניף.

אלכס קושניר: כן.

אלכס קושניר: צריך להבין שחייל שנמצא בצבא גם אין לו זמן, גם אין לו קשב וגם כשיש לו זמן, כולנו מעדיפים שהוא יעסוק בדברים אחרים.

אלכס קושניר: כל הנושא של דירוג אשראי.

אלכס קושניר: אני חושב שזה צריך להיות חלק מאותו חוק שאנחנו נעשה, של חנינה כלכלית.

אלכס קושניר: אני לא רואה איך אפשר לעשות את זה כמשהו קטן בנפרד.

אלכס קושניר: אז גם חברת חשמל, גם חברות סלולר וכולם, כולם ייכנסו שם.

אלכס קושניר: שוב, העיקרון המסדר שאני רואה הוא שחייל תוך כדי שירות לא צריך לשלם שום דבר וכשהוא יוצא, כשהוא משתחרר מהצבא, יש לו הסדר חוב ברור, אם זה באמצעות פיקדון או כל דבר אחר כאשר הוא מחויב לשלם אך ורק קרן ולא ריבית ענישתית כי כולם מבינים שבמהלך השירות הצבאי הוא לא יכול לעשות זאת.

אלכס קושניר: תודה רבה.

אלכס קושניר: הישיבה נעולה.