ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 17, 2020-07-06 12:09

דוד ביטן: צוהריים טובים.

דוד ביטן: אני פותח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דוד ביטן: על סדר היום מגמות והתגברות האנטישמיות בעולם בצל משבר הקורונה.

דוד ביטן: האנטישמיות לא התחילה רק בתקופת הקורונה אלא היא הייתה גם קודם לכן, אבל היא התגברה בתקופת הקורונה ויכול להיות שיש גל נוסף בנושא הזה.

דוד ביטן: מגיפת הקורונה הולידה גל חדש וייחודי של אנטישמיות ברחבי העולם, האנטישמיות והגזענות ממשיכות להתקיים וכל הקהילות היהודיות חיות יום יום בפחד מבחינת אפליה והתקפות אנטישמיות.

דוד ביטן: האנטישמיות לא פגעה רק ביהודים אלא היא מערערת את החברות הדמוקרטיות ואת בסיס הדמוקרטיה בכל מקום ומקום.

דוד ביטן: מדינת ישראל צריכה להוקיע את תופעת האנטישמיות בעולם על כל צורותיה כולל זו של דה-לגיטימציה של מדינת ישראל.

דוד ביטן: גל האנטישמיות בעידן הקורונה כולל מגוון עלילות ולכולן מכנה משותף – היהודים, הציונים ו/או מדינת ישראל אשמים במגיפה או מרוויחים ממנה.

דוד ביטן: האנטישמיות הזו נמשכת ברצף מספר חודשים ומעידה על רמה גבוהה מאוד של חרדה ופחד בקרב אוכלוסיות רבות של יהודים בכל מקום ומקום.

דוד ביטן: אנטישמיות הקורונה מופצת על ידי אנשי ימין קיצוני, נוצרים אולטרה שמרנים, איסלמיסטיים, והיא מופצת בעיקר בכלי התקשורת שלהם בשפות שונות, רשתות חברתיות, ערוצי טלוויזיה, רדיו ועיתונות כתובה.

דוד ביטן: מחקר באוניברסיטת אוקספורד העלה כי 19.1 אחוזים מהציבור באנגליה מאמינים שהיהודים גרמו להתפרצות המגיפה.

דוד ביטן: איסלמיסטיים מתארים את מדינת ישראל כנגיף קוביד 1948, שנת הקמתה של המדינה, וקובעים כי זהו הנגיף המסוכן ביותר לאנושות.

דוד ביטן: כמו כן, על מנת להשמיץ את ישראל, מאשימים את מדינת ישראל בשימוש בנגיף הקורונה כתחמושת נגד הפלסטינים.

דוד ביטן: אנטישמיות הקורונה באה לידי ביטוי באזורים נרחבים בעולם – ארצות הברית, המזרח התיכון, אירן, תורכיה, הרשות הפלסטינית, אירופה ודרום אמריקה.

דוד ביטן: לפי דוח האנטישמיות של מרכז קנטור משנת 2019 היו 456 תקריות אלימות חמורות.

דוד ביטן: בשנת 2018 אירעו 387 תקריות.

דוד ביטן: מדי יום מתרחשות חמש תקריות בממוצע בגרמניה.

דוד ביטן: בשנת 2019 חלה עלייה של 18 אחוזים בתקריות אנטישמיות חמורות.

דוד ביטן: עלייה נרשמה גם ברוב ביטויי האנטישמיות האחרים בעולם.

דוד ביטן: שבעה יהודים נרצחו בגלל יהדותם.

דוד ביטן: בגרמניה ב-2019 – 1,839 תקריות אנטישמיות מכל סוגים, בממוצע חמש תקריות ביום.

דוד ביטן: בבריטניה 122 תקריות חמורות בשנת 2019.

דוד ביטן: בארצות הברית 111 תקריות חמורות בשנת 2019.

דוד ביטן: בצרפת וגרמניה 41 תקריות חמורות בשנת 2019.

דוד ביטן: כאן אתם חוזרים על עצמכם.

דוד ביטן: כנראה לא גרמניה אלא צרפת.

דוד ביטן: באוסטרליה 33 תקריות בשנת 2019.

דוד ביטן: מבין התקריות האלה נמנו 53 התקפות על בתי כנסת ו-28 מרכזים קהילתיים ובתי ספר.

דוד ביטן: כמו כן עלו מספר האיומים הישירים על חייהם של היהודים וגם פגיעות ברכוש פרטי של יהודים.

דוד ביטן: לפי נתוני מרכז קנטור, 41 אחוזים מהילדים בגילי 16 עד 34 שוקלים לעזוב את אירופה.

דוד ביטן: לכן ביקשנו דיון בנושא הזה ונקיים אותו עם מי שאמון על כך.

דוד ביטן: מצד אחד הסוכנות היהודית שמטפלת בעניין הזה במסגרת הפעולות שהיא צריכה לעשות בקרב הקהילות היהודיות, ומצד שני הממשלה עוסקת בזה במסגרת משרד התפוצות ונדמה לי גם במרכז לאסטרטגיה מכיוון שהוא שולח שליחים לאוניברסיטאות ולמקומות אחרים.

דוד ביטן: אנחנו רוצים שני דברים.

דוד ביטן: ראשית, לדעת מה קורה ואיך מטפלים בדברים, ושנית, האם באמת הקורונה – כפי שזה עולה מהנתונים – גרמה לגל אנטישמיות נוסף או להחמרת גל האנטישמיות שהיה בתקופה האחרונה.

דוד ביטן: אחת הסיבות שאנחנו חושבים שתהיה עלייה הוא גם הנושא של האנטישמיות וזה כבר בא לידי ביטוי בעלייה בשנת 2019 וזה גם יבוא לידי ביטוי עכשיו ב-2021-2020.

דוד ביטן: בבקשה, נתחיל עם חגואל.

דוד ביטן: אתה מטפל בנושא במסגרת ההסתדרות הציונית העולמית או במסגרת הסוכנות?

יעקב הגואל: גם וגם.

יעקב הגואל: שלום לכולם.

יעקב הגואל: תודה לאדוני יושב ראש הוועדה דוד ביטן.

יעקב הגואל: חשוב לומר – תוך כדי שאני אדבר אני אראה מצגת ונראה כל מיני ביטויים אנטישמיים בעיקר מהרשת – שכמו שאמרת אדוני היושב ראש, הקורונה פגשה את האנטישמיות בשיאים הכי גדולים שלה מאז השואה הארורה.

יעקב הגואל: מאז השואה לא היו ביטויים אנטישמיים, רציחות של יהודים ואווירה ברחובות שליהודים יש חשש אמיתי לצאת לרחוב עם סממנים יהודיים.

יעקב הגואל: אז התחילה הקורונה.

יעקב הגואל: בארבעת החודשים האחרונים - וקודם אני אומר את הצד החיובי של העניין – יש הרבה פחות אירועים אלימים אנטישמיים אבל זה כך כי יש הרבה פחות יהודים ואנשים ברחובות בכלל.

יעקב הגואל: אנשים נמצאים עכשיו בבתים, ברוב העולם, אבל הרשת גועשת.

יעקב הגואל: רשת האינטרנט, הרשתות החברתיות, מלאה במסרים אנטישמיים כל הזמן.

יעקב הגואל: אנחנו רואים איך נבנה נרטיב שאומר שהיהודים הביאו לעולם את הקורונה והעדות לכך, אין הרבה נדבקים בישראל.

יעקב הגואל: אנחנו ידענו לשמור על עצמנו.

יעקב הגואל: היהודים יביאו לעולם גם החיסון לקורונה, גם את התרופה לקורונה ואלה העלילות שאנחנו מכירים מאות בשני.

יעקב הגואל: כשיש משבר בעולם, האנטישמים דואגים לכך שהיהודים עם הנרטיב שהם יוצרים, שהם שולטים, שהם פוגעים בעולם בשביל האינטרסים היהודים ואפשר לראות בשקפים האלה איך הדברים האלה רצים היום ברשת.

יעקב הגואל: כל ילד בכל מדינה בעולם נחשף למסרים האלה ונבנה נרטיב שהוא לא פשוט הדאגה האמיתית שלנו היא מה קורה יום אחרי שיוצאים מהבתים.

יעקב הגואל: האם דם יהודים הופך להיות הפקר, האם אותו סיר לחץ שאנשים נמצאים בבתים תרתי משמע – ההורים לא עובדים, הילדים משועממים ועל זה יש נרטיב ברור מי שם ועומד מאחורי זה – ואני אומר כאן בסוגריים שגם על הסינים אומרים את זה היום.

יעקב הגואל: באירוע הזה היום גם על הסינים אומרים את זה אבל לא מדברים על רצח של סינים ולא מדברים על השמדה של סינים.

יעקב הגואל: לא מדברים על הנרטיב הממשיך בהיסטוריה.

יעקב הגואל: אפשר לראות כל 100 שנים יש איזשהו משבר בעולם ובסוף מחברים אותו אל היהודים וצריך לראות כאן איך אנחנו מתמודדים ואיך אנחנו נערכים לעניין הזה.

יעקב הגואל: יש היום 70 אחוזים יותר של שיח אנטישמי ברשתות החברתיות לעומת מה שהיה לפני הקורונה כאשר גם אז השיח היה גדול מאוד.

יעקב הגואל: אני קורא לך לזמן לכאן, לוועדה המכובדת הזאת בכנסת, את נציגי טוויטר, פייסבוק, אינסטגרם ולומר להם שאתה רוצה שנבדוק ביחד איך אנחנו משנים את המדיניות שלהם על מסרים אנטישמיים, על מסרים גזעניים, על מסרים של שנאת זרים שהפייסבוק מלא בהם.

דוד ביטן: נזמין אותם.

יעקב הגואל: אני אומר לכם שלצערנו בסוף היום הכול מתנהל – בטח בעולם כשאנחנו בתוך הבתים – ברשת הווירטואלית.

יעקב הגואל: אני אומר לכם שהמסרים האלה של הנרטיב שדיברתי עליו לפני כן, הם עוברים בצורה ויראלית ברשת הרבה יותר מאשר הקורונה עוברת בצורה ויראלית.

יעקב הגואל: זה רץ.

יעקב הגואל: המכשיר הקטן הזה שכל אחד אתנו הולך אתו ביד, מלא במסרים אנטישמיים.

יעקב הגואל: דרך אגב, זה מגיע למקומות שלא שמעו את המושג יהודי, שרגל יהודי אף פעם לא דרכה בו אבל המסרים מגיעים ומחלחלים ותופסים וזה נרטיב שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו – בטח ענקי התקשורת האלה – מנסים להתמודד עם זה.

יעקב הגואל: אדוני היושב ראש, כמו שאמרת, זה הדיון הראשון בקדנציה הזאת על האנטישמיות.

יעקב הגואל: אנחנו ישבנו בחדר הזה בהרבה מאוד דיונים.

יעקב הגואל: אחת הבעיות הגדולות שיש, ואתה תראה אותה גם היום כאן, היא שיש הרבה מאוד ארגונים ומשרדי ממשלה שנוגעים במאבק באנטישמיות, הרבה מאוד, אבל חסר התיאום.

יעקב הגואל: חסר הגורם שמתכלל, חסר השולחן העגול.

יעקב הגואל: גם משרד החוץ עוסק בזה, גם המשרד לעניינים אסטרטגיים, גם משרד התפוצות, גם עוד הרבה מאוד גורמים אחרים, גם במוסדות הלאומיים וגם ארגונים פרטיים.

יעקב הגואל: צריך כאן לחשוב איך אנחנו מתכללים את המאבק הזה.

יעקב הגואל: זה לא המאבק שאנחנו מכירים מלפני שבע-שמונה שנים שאמרנו, אנטישמיות, הרמנו גבה ואמרנו אולי.

יעקב הגואל: די.

יעקב הגואל: ברור לכולנו שהאחים שלנו מעבר לים סובלים אווירה שהיום קשה להיות יהודי בתפוצות, קשה לגדל ילדים בתפוצות, קשה להוציא ילדים עם סממנים יהודים מחוץ לבית וזה דבר שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו כאן כממשלה של מדינת היהודים עוזרים ותומכים בהקשר הזה.

יעקב הגואל: ראינו מה קרה עם אותו הרוג פלויד בארצות הברית, עם אותה התמרמרות שבאה סביב זה שנרצח אפרו אמריקאי ומה זה יצר.

יעקב הגואל: צריך להבין, ראינו שבכל ההפגנות היו מסרים אנטישמיים.

יעקב הגואל: בהפגנות דובר על כך שאנחנו, ממשלת ישראל, הכשירה את השוטרים בארצות הברית כדי להתעלל שם כמו שמתעללים כאן בערבים.

יעקב הגואל: זה הנרטיב.

יעקב הגואל: זה רץ בגדולה בידידות שלנו, בכל מקום.

יעקב הגואל: זה רץ בעיתונים, זה רץ בסרטוני וידאו, זה היה החוט השני שרץ בכל ההפגנות.

יעקב הגואל: אנחנו צריכים להבין שזה נרטיב שנבנה ואנחנו חייבים לראות איך אנחנו מרימים ראש בגאווה יהודית ועוצרים את הדבר הזה.

יעקב הגואל: אנחנו צריכים לזכור שדם היהודים הוא לא הפקר.

יעקב הגואל: אם הממשלות בעולם לא מבינות ולא יפעלו, וזו אחריות שלהן לשמור על אחינו בתפוצות, הן צריכות לעצור את האנטישמיות הגואה היום - מגיפת הקורונה תהיה הצרה הכי קטנה של היהודים ברחבי העולם אחרי מה שיקרה בסיום הקורונה, באנטישמיות שתצא לרחובות.

יעקב הגואל: אני מצטער שאני לא איש בשורות אבל זו המגמה וזה אחרי עשרות שיחות עם מנהיגי קהילות בעולם.

יעקב הגואל: זו התחושה שיש היום לאחינו מעבר לים.

יעקב הגואל: תודה.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: אני רוצה לומר לך שכשהיינו במסגרת הביקורים בקהילות היהודיות, היינו בצ'ילה ושם יש קהילה מאוד חזקה של פלסטינים שהגיעה לשם ב-1914 או ב-1917.

דוד ביטן: יש קרוב לחצי מיליון והם מאוד מאוד חזקים מבחינה כלכלית וציבורית, בדיוק כמו שיהדות ארצות הברית בארצות הברית.

דוד ביטן: הסטודנטים היהודים אמרו לנו שהם מפחדים להגיע לאוניברסיטה בגלל מה שקורה שם מולם.

דוד ביטן: זאת אומרת, זו תופעה שהיא יוצרת בעיה בקרב הקהילות היהודיות ורואים את זה.

דוד ביטן: אני מדבר על קהילה שמונה 30,000-20,000 אנשים בצ'ילה אבל זה ייחודי לכל מקום ומקום וכל אחד והסיבות שלו.

דוד ביטן: משרד התפוצות.

דוד ביטן: יוגב קרסנטי.

יוגב קרסנטי: תודה אדוני היושב ראש.

יוגב קרסנטי: אני שמח על חידוש פעילות הוועדה.

יוגב קרסנטי: באמת היה חסר לנו המקום הזה.

יוגב קרסנטי: חברי כנסת נכבדים, חגואל וידידים שנמצאים אתנו ב-זום.

יוגב קרסנטי: משרד התפוצות הוא המשרד האמון מטעם הממשלה על המאבק באנטישמיות ובמסגרת הזאת אנחנו גם מנטרים את התקריות האנטישמיות ברחבי העולם.

יוגב קרסנטי: אנחנו מנטרים את מה שקורה ברשת, אנחנו מגישים אחת לשנה לממשלה דוח אודות המגמות, ניתוח המגמות לעתיד ומה קרה בשנה החולפת.

יוגב קרסנטי: גם בנושא של משבר הקורונה היינו לאורך כל התקופה עם יד על הדופק לראות מי הם הגופים שמניעים כאן את השנאה הזאת.

יוגב קרסנטי: אני רוצה להודות לקודמי על הסקירה החשובה והמעניינת שהוא נתן כאן ולהוסיף את הדברים הייחודים שלנו, שאנחנו רואים בעזרת המערכות המיוחדות שאנחנו מפעילים ופיתחנו במשרד התפוצות.

יוגב קרסנטי: יש לנו שרת תפוצות חדשה, השרה עומר ינקלביץ' שהנושא הזה מאוד חשוב לה וקרוב ללבה ובאמת אנחנו במלוא המרץ בנושא הזה.

יוגב קרסנטי: זאת המערכת של ניטור האנטישמיות ברשת של משרד התפוצות.

יוגב קרסנטי: זאת תמונה שהיא בעיקר מרשת טוויטר.

יוגב קרסנטי: בעצם היא מנטרת פוסטים אנטישמיים ומסווגת אותם לפי קטגוריות, איזה סוג אנטישמיות, מאיזה מקום בעולם היא הגיעה ועד כמה סוג האנטישמיות הזאת היה ארסי.

יוגב קרסנטי: זאת אומרת, עד כמה הביטוי, הפוסט, היה ארסי.

יוגב קרסנטי: מתחילת תקופת הקורונה איתרנו בשפות שאנחנו עובדים בהן – ערבית, אנגלית, צרפתית, ספרדית, רוסית, גרמנית – כ-700,000 פוסטים אנטישמיים ברשת הזאת בשפות הללו.

יוגב קרסנטי: אתם יכולים לראות שרובם הגיעו מצפון אמריקה, מערב אירופה.

יוגב קרסנטי: כן, הדיבר הראשון לחוקה של ארצות הברית שם בעצם מותר לומר דברים, חופש הביטוי, מאפשר גם לאנטישמיים להתבטא בחופשיות.

יוגב קרסנטי: במקומות אחרים אלה ציבורים כאלה ואחרים שמרגישים חופשיים להתבטא ברשת.

יוגב קרסנטי: מבחינת פעילים שהתבטאו בטוויטר, אנחנו מדברים על סדר גודל של כ-180,000 פעילים אנטישמיים שהתבטאו בטוויטר.

יוגב קרסנטי: כשאנחנו בודקים מהו ביטוי אנטישמי, אנחנו משתמשים בהגדרות בין-לאומיות, בהגדרה של איירה.

יוגב קרסנטי: זאת אומרת, אנחנו לא מחליטים על דעת עצמנו מה זאת אנטישמיות כדי שלא יגידו שאנחנו מוטים או משהו בסגנון, אלא השתמשנו כאן במדד בין-לאומי מקובל על ידי 32 מדינות, בעזרתו אנחנו מנטרים.

יוגב קרסנטי: מתוך 700,000 הפוסטים האנטישמיים האלה, שזה רק ברשת אחת, בשפות הללו, שזה באמת נותן איזושהי אינדיקציה על גודל התופעה, ואני חייב לחזק את הדברים שאמר קודמי, באמת אנחנו רואים שנה אחרי שנה, כל פעם נשבר שיא חדש במספר התקריות האנטישמיות בעולם, וזה בלי שיהיה לישראל מבצע בעזה שיקפיץ את מספר התקריות או בלי איזשהו טריגר שקשור בנו.

יוגב קרסנטי: אלה פשוט תהליכים סוציו-דמוגרפיים שקורים באירופה עם ההגירה הגדולה שם, השסעים החברתיים בארצות הברית, כאשר כל הדברים האלה גורמים לעלייה באנטישמיות.

יוגב קרסנטי: מתוך ה-700,000 פוסטים האלה, סדר גודל של 12,000 פוסטים – רק שני אחוזים – הם פוסטים שבאמת הזכירו בתוכן - בתוך הרשת הזאת בשפות שבדקנו - את הקורונה.

יוגב קרסנטי: אני רוצה לומר לכם שזאת לא כל התמונה.

יוגב קרסנטי: מה שראינו קורה בשנים האחרונות הוא שאותם מסיטים אנטישמיים, הארסיים ביותר, פשוט עוברים לרשתות אחרות, לרשתות קטנות יותר.

יוגב קרסנטי: ברגע שהרשתות הגדולות מתחילות להגביר את הפיקוח על מה שקורה בהן, הם פשוט עוברים לרשתות אחרות, או עוברים לטלגרם למשל.

יוגב קרסנטי: ההסתה שתמצא היום ברשת כמו טלגרם, היא חמורה בצורה דרסטית לעומת נגיד מה שנמצא בטוויטר או ברשתות אחרות.

יוגב קרסנטי: הם פשוט עברו לרשתות הלא מפוקחות, לטלגרם, חלק נמצאים ב-וי.קי.

יוגב קרסנטי: פשוט נדדו לשם.

יוגב קרסנטי: ניתן לראות שמבין השיח הזה של הקורונה, הרוב היה באנגלית, כמעט 50 אחוזים מזה.

יוגב קרסנטי: אלה הקטגוריות.

יוגב קרסנטי: אמרתי לכם שהמערכת שלנו מאפשרת לזהות קטגוריות של אנטישמיות.

יוגב קרסנטי: 55 אחוזים מהפוסטים האנטישמיים ביחס לקורונה, זאת אנטישמיות קלאסית.

יוגב קרסנטי: זה אומר שבעצם הם משתמשים באותן תיאוריות קונספירציה או באותם מוטיבים של אנטישמיות קלאסית של היהודים כחיידק, כווירוס, כרוצים להשתלט על העולם, כמנצלים את המשבר כדי ליצור כאוס כלכלי ולקנות בזול.

דוד ביטן: תעצור רגע.

דוד ביטן: מה התקציב של המשרד לנושא של מלחמה באנטישמיות?

יוגב קרסנטי: יש כל מיני פרויקטים אבל בסוף הישיבה אני אומר לך.

דוד ביטן: זה סודי?

דוד ביטן: תקציב.

דוד ביטן: לא פרויקט.

יוגב קרסנטי: זה נדון בימים אלה ממש.

דוד ביטן: יש תקציב או אין תקציב?

יוגב קרסנטי: יש תקציב אבל הוא נדון בימים אלה וחלק ממנו, אני אשמח לומר לך לאחר מכן.

דוד ביטן: זה משהו סודי?

יוגב קרסנטי: לא.

יוגב קרסנטי: נמצא אתנו ב-זום סמנכ"ל המשרד, חגי אליצור והוא יתייחס לשאלה הזאת.

דוד ביטן: דבר שני, כשאתה אומר שהמשרד אחראי על זה, איך אתם מתכללים את יתר המשרדים?

דוד ביטן: הם מדווחים לכם?

דוד ביטן: אתם בודקים מה הם עושים?

דוד ביטן: מה?

דוד ביטן: או שכל משרד עובד באופן עצמאי?

יוגב קרסנטי: לא.

יוגב קרסנטי: ממש לא.

יוגב קרסנטי: יש לנו פורום תיאום בין-משרדי ובפורום הזה יושבים נציגי כל המשרדים הממשלתים.

דוד ביטן: מה זאת אומרת שיש תיאום בין-משרדי?

דוד ביטן: <

יוגב קרסנטי: אנחנו מזמינים את כולם לשולחן עגול שבו כל משרד מעדכן את המשרדים האחרים בפעילות שלו לטווח הזמן הקרוב, עד שנה קדימה.

דוד ביטן: אבל יש לכם השפעה על הפעילות של משרד לעניינים אסטרטגיים?

דוד ביטן: יש לו תקציב בסך 200 מיליון תקציב לנושא הזה.

דוד ביטן: אתה יכול להגיד לו מה לעשות בכסף?

יוגב קרסנטי: אני לא אומר לו מה לעשות.

דוד ביטן: כל משרד עצמאי בפני עצמו.

יוגב קרסנטי: לא.

יוגב קרסנטי: עם משרד החוץ למשל יש לנו דו-שיח בילטרלי עם מדינות בעולם.

יוגב קרסנטי: זאת אומרת, אנחנו, הצוות של מדינת ישראל למאבק באנטישמיות הולך ונפגש עם הצוות למאבק באנטישמיות של למשל צרפת, אז מגיע נציג משרד החוץ, והם מרכזים את הפעילות הדיפלומטית, אנחנו מרכזים את הפרויקטים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא וביחד מייצגים את מדינת ישראל אל מול העמיתים שלנו בצרפת או בארצות הברית או בכל מדינה אחרת שיש לנו אתה קשרים.

יוגב קרסנטי: הייתי רוצה להמשיך עם כמה דוגמאות.

דוד ביטן: אנחנו לא רוצים רק לראות שקפים.

דוד ביטן: רגע.

דוד ביטן: יגאל פלמור מהסוכנות היהודית.

דוד ביטן: קצר מאוד.

דוד ביטן: אולי אחר כך אני אתן לך להמשיך.

יגאל פלמור: אני אקצר מאוד לבקשת היושב ראש.

יגאל פלמור: אני רק אוסיף לדברים שנאמרו כאן שתי הערות מעניינות לדעתי.

יגאל פלמור: האחת היא שהגידול באנטישמיות בעקבות מגיפת הקורונה תואם גם גידול כללי בשיח השנאה והגזענות כלפי מיעוטים וקבוצות מכל מיני סוגים, גם ברשת וגם מחוץ לרשת.

יגאל פלמור: אנחנו רואים את זה בארצות הברית ואנחנו רואים את זה במקומות אחרים.

יגאל פלמור: למעשה יש תופעה כללית שלא זה המקום לנתח אותה.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת מה אנחנו עושים כדי להילחם באנטישמיות בחוץ לארץ.

דוד ביטן: אתה יכול לתת לי שתיים-שלוש דוגמאות?

יעקב הגואל: אני יכול לתת לך.

יגאל פלמור: אפשר גם הערה חיובית?

יגאל פלמור: ציירנו כאן רק תמונה שלילית והיא הייתה נכונה.

יגאל פלמור: דבר חיובי שכן קר בתחום הזה הוא שלמשל באנגליה האנטישמיות שנבעה ממפלגת הלייבור שהייתה מאוד אינטנסיבית נעלמה כמעט לגמרי.

דוד ביטן: בזכות זה שקורבין נפל.

יגאל פלמור: נכון וזה שבא במקומו נוקט ביד קשה מאוד כלפי תופעות אנטישמיות במפלגה.

יגאל פלמור: לכן יש בהחלט מקום לפעילות פוליטית.

דוד ביטן: תן לי שלוש דוגמאות על הפעילות שאנחנו עושים ומה השפעת הפעילות הספציפית.

דוד ביטן: השאלה מופנות לכולם.

יעקב הגואל: אני רוצה לומר שני דברים.

יעקב הגואל: שכחתי לומר לפני כן שיש לנו כאן חוברת שהכנו לקראתה הוועדה.

יעקב הגואל: היא נכתבה על ידי אלי נחום והקרדיט אליו.

יעקב הגואל: דבר שני.

יעקב הגואל: אנחנו הקמנו מרכז תקשורת למאבק באנטישמיות הדיגיטלית.

יעקב הגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית, מזה מספר שנים, מנסים – כמו שאמר יוגב – לנטר מסרים אנטישמיים ולטפל בהם, לא רק ברמת ה-טוק בק, אלא גם ברמה של לפנות לבעל האתר, לראות איך זה זז.

יעקב הגואל: אלה דברים שאנחנו עושים מספר שנים.

יעקב הגואל: זאת זירה שבסוף היא זירה גלובלית ואנחנו מכאן, מציון, יכולים להשפיע עליה במסך מחשב.

יעקב הגואל: לא צריך לנסוע ולא צריך לגעת.

יעקב הגואל: אנחנו עובדים מול מנהיגים יהודים ברחבי העולם ואנחנו עורכים כל שנה מספר כנסים אזוריים בעולם בנושא מאבק באנטישמיות.

יעקב הגואל: אנחנו נותנים כלים להתמודדות.

דוד ביטן: אמרת שאתם בודקים את האינטרנט.

דוד ביטן: מה עוד?

יעקב הגואל: כנסים.

דוד ביטן: בכנסים שומעים מה הבעיות.

יעקב הגואל: לא.

יעקב הגואל: אנחנו נותנים כלים.

דוד ביטן: איזה כלים?

יעקב הגואל: אנחנו נותנים כלים להתמודדות.

דוד ביטן: כמו מה?

יעקב הגואל: אני אסביר אדוני היושב ראש.

יעקב הגואל: אנחנו מראים נתונים.

יעקב הגואל: היום זה קצת יותר "קל" לנו.

שלומית אבינח: מי זה אנחנו, רק ההסתדרות הציונית העולמית או כולם ביחד?

יעקב הגואל: אני מדבר על ההסתדרות הציונית העולמית.

יעקב הגואל: אין לי מנדט לדבר בשם מישהו אחר.

מיכל וונש: אולי מה שאני רוצה לשאול ימקד את הדיון.

דוד ביטן: זה קשור למה ששאלתי?

מיכל וונש: לחלוטין.

דוד ביטן: בבקשה, תשאלי.

מיכל וונש: אני עוסקת בנושא הרבה מאוד שנים.

מיכל וונש: יש תהליכים גלובליים שמשפיעים בין היתר על מדינת ישראל.

מיכל וונש: מדינת ישראל יושבת על ספסל הנאשמים כבר הרבה מאוד שנים בכל מיני הקשרים וזה אחד מהם.

מיכל וונש: המאבק באנטישמיים מצריך הגדרה מהי אנטישמיות ויוגב התייחס בצורה מאוד ראויה להגדרת איירה שאומצה על ידי 32 מדינות.

מיכל וונש: אני רוצה לומר שכרגע אנחנו יושבים כאן ויש קלנרי בין-לאומי על הגדרת איירה והשימושים בה אבל מדינת ישראל לא נמצאת שם והיא נעדרת מהשיח.

מיכל וונש: אני רוצה לומר שצריך פשוט עוד פעם היפוך פרדיגמה.

מיכל וונש: שינוי פרדיגמטי מהעומק הגדול ביותר, כיוון שכדי לזהות בעיה ולהיאבק בבעיה, צריך קודם כל להגדיר אותה והנה יש לנו את הגדרת איירה שקיימת ומאומצת על ידי 32 מדינות ומדינת ישראל, למרות שהיא קיבלה אותה באיזושהי החלטת ממשלה, טרם השכילה לעשות בה שימוש בכל ההקשרים הדרושים.

מיכל וונש: יש לזה הרבה מאוד השלכות.

מיכל וונש: אמי פלמור שהייתה מנכ"לית משרד המשפטים, היום יושבת בגוף מייעץ לפייסבוק בנושא הסדרת חופש הביטוי, גם נושא שאני חוקרת אותו כבר הרבה מאוד שנים.

מיכל וונש: צריך להבין שמה שמסבירים בנושא חופש הביטוי יורד למטה.

מיכל וונש: זה לא פותר את הבעיה.

מיכל וונש: אנטישמיות עדיין שם.

מיכל וונש: אנחנו צריכים קודם כל, כדי לענות לשאלתך מה אנחנו עושים בזה, להבין שחייבים לקום מספסל הנאשמים.

מיכל וונש: אנחנו כל הזמן במגננה והקהילות נמצאות – כמו שאמרת בצורה מאוד נכונה – במצב כבר שנים שסטודנטים יהודים בקמפוס מורידים את הראש.

מיכל וונש: ה-BDS הוא רק קמפיין זה הסיח את דעתנו לחלוטין מהנושא הזה של אנטישמיות שהניעה את קמפיין ה-BDS והיום יש לנו שוב את ההזדמנות במסגרת ועדה מאוד חשובה שאתה מוביל אותה ושיח מאוד חשוב – ואני מאוד מתחברת למה שהציע כאן יעקב חגואל, איזשהו ארגון גג כיוון שנמצאים היום ארגונים, גם בזירה הבין-לאומית, עשרות ארגונים שפועלים.

דוד ביטן: מי מרכז את כל הארגונים האלה?

מיכל וונש: בדיוק על זה אני מדברת.

דוד ביטן: הסוכנות?

מיכל וונש: זה בדיוק מה שיעקב העלה.

מיכל וונש: חייבים לייצר גוף שמסנכרן בין כל הגופים הללו.

יוגב קרסנטי: יש לנו את הפורום למצבי חירום בקהילות בריכוז הסוכנות.

מיכל וונש: אבל הפורום הזה לא מספיק.

מיכל וונש: זה תגובתי.

דוד ביטן: תן לי דוגמאות .

דוד ביטן: לא חייב מהמשרד שלך.

דוד ביטן: מהממשלה.

יוגב קרסנטי: אני אתן דוגמה שאנחנו עושים למשל עם החברים מהסוכנות.

יוגב קרסנטי: יש את הקרן לביטחון קהילות.

דוד ביטן: זאת קרן שהסוכנות הקימה.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת מה הממשלה עושה.

יוגב קרסנטי: הממשלה שמה שם כסף.

דוד ביטן: היא שמה כס?

יוגב קרסנטי: כן.

דוד ביטן: כמה כסף?

יעקב הגואל: מיליונים.

דוד ביטן: הממשלה?

יעקב הגואל: כן.

יעקב הגואל: אני חבר בקרן.

יוגב קרסנטי: עוד פער שזיהינו זה הפער בין חקיקה לבין אכיפה.

יוגב קרסנטי: זאת אומרת, לכל המדינות יש חוקים מאוד יפים אבל ברגע שזה יורד לרמת הרחוב, לא אוכפים אותם, השוטרים לא מכירים אותם, השוטרים לא יודעים לזהות אנטישמיות.

מיכל וונש: היום בצרפת משתמשים בהגדרת איירה כדי לאמן שוטרים.

יוגב קרסנטי: נכון.

מיכל וונש: אפשר להנגיש את זה לשאר מדינות העולם.

דוד ביטן: זה בגלל הנשיא שהגדיר את זה שכשהם הולכים נגד הציונות, זאת גם אנטישמיות.

יוגב קרסנטי: נכון.

דוד ביטן: זה סוג של אנטישמיות.

דוד ביטן: זה לא היה לפני כן.

מיכל וונש: אתה חייב להבין.

מיכל וונש: הגדרת איירה כוללת את מה שנקרא 3D .

דוד ביטן: הבנו.

דוד ביטן: הפסקתי את נציג הסוכנות.

דוד ביטן: תמשיך.

יגאל פלמור: אני רוצה לציין דוגמה אחת של משהו שאנחנו עושים.

יגאל פלמור: יש במדינה כמו בלגיה תהליכי חקיקה מאו מדאיגים נגד שחיטה כשרה ונגד ברית מילה.

יגאל פלמור: אנחנו עובדים עם חבר פרלמנט יהודי שיש לו שם גב מפלגתי, יש לו מפלגה חזקה, ואנחנו מספקים מידע נחוץ כדי לקדם תהליכים בפרלמנט שיבלמו ויחסמו אירועים כאלה.

יגאל פלמור: ברגע שזה יצליח שם, זה יכול לעבור גם למקומות אחרים בהם יש יוזמות חקיקה דומות.

דוד ביטן: אני רוצה לשמוע שניים שנמצאים אתנו ב-זום.

דוד ביטן: נתחיל עם פרופסור דינה פורת, מרכז קנטור, אוניברסיטת תל אביב.

שלומית אבינח: פרופסור פורת, שומעים אותך ורואים אותך.

דינה פורת: תודה לכולם.

דינה פורת: תודה ליושב ראש על כך שהוא מזמן – כמו שאמר יוגב – את הפורום הזה שהיה חסר לנו ואנחנו מקווים שיהיה לו המשך.

דינה פורת: אני מודה גם לכל קודמיי על הדברים החשובים שהם אמרו ולא אחזור עליהם.

דינה פורת: אנחנו הפצנו לא מכבר, לפני כשבועיים, דוח מיוחד.

דינה פורת: הפצנו פעם בשבוע, במשך שמונה שבועות, ואחרי כן הפצנו דוח מיוחד, לפני כשבועיים אותו העברתי לציפי ולשלומית ואני מקווה שיישלח אליכם.

דינה פורת: הייתי רוצה לתרום שני דברים.

דינה פורת: אני מניחה שכל היושבים כאן נדהמו מן המהירות והקלות שבה ההאשמה של יהודים בישראל בהמצאת הקורונה והפצת הקורונה נקלטה והתפשטה ובהתחלה, צריך לומר, בחוגים יותר קיצוניים, יותר ימין קיצוני בארצות הברית, נוצרים אולטרה שמרנים, כמובן במזרח התיכון, אירן, תורכיה, אבל אחרי כן ראינו את זה מגיע מכ-35 מדינות, לאו דווקא מגופים קיצוניים אלא כדעה כללית.

דינה פורת: הייתי רוצה להוסיף כאן הערה, כהיסטוריונית, שאם אתם מסתכלים על האשמת יהודים בהפצת מחלות מיציאת מצרים שכביכול גורשנו כי היינו מצורעים, מהגיפה השחורה, מתקופת הנאצים מפיצי מחלות וכולי וכולי – התדמית של יהודי כמפיץ מחלות היא חלק מתדמית יהודית שישנה מאות בשנים ולכן היה כאילו – הדגש על הכאילו כמובן – טבעי להדביק את זה לנו.

דינה פורת: נכון נאמר כאן, נדמה לי על ידי חגואל – שלום לך – שאת הסינים מאשימים אבל לא מפיצים נגדם קריקטורות ברמה כזאת.

דינה פורת: יש תדמית יהודי, יש אנטישמיות קלאסית, זה אכן עולה במקביל לגזענות ואחרת אבל תסתכלו מה קרה בשבועיים האחרונים.

דינה פורת: בשבועיים האחרונים פחות או יותר, למה הפסקנו אחרי שמונה שבועות להוציא את הדוחות?

דינה פורת: כי אחרי רצח ג'ורג' פלויד הארגומנטציה השתנתה.

דינה פורת: היא לא הוחלפה.

דינה פורת: ההאשמה של הקורונה עדיין ישנה.

דינה פורת: אתם יודעים שאנטישמיות זה דבר שהוא רובד על גבי רובד, רובד חדש לא מבטל את הקודם אלא רק מתווסף עליו ועכשיו, במקרה של פלויד, אמרו יהודים היו סוחרי עבדים, הביאו את האפריקאים חלילה לארצות הברית, מה שבכלל לא נכון, המשטרה הישראלית מאמנת את האמריקאים.

דינה פורת: ה-BDS התלבש על זה כמובן כדי להקביל בין סבל של שחורים לפלשתינאים ולומר למה שניהם סובלים, שניהם סובלים תחת ידה הקשה של הברית האמריקאית-ישראלית.

דינה פורת: כלומר, יש ארגומנטציה אנטי יהודית והאשמות חדשות בלי שהתבטלו הקודמות.

דינה פורת: זאת אומרת, אנחנו בעוד שלב ונראה לאן זה ילך.

דוד ביטן: אני רוצה לשאול אותך שאלה.

דינה פורת: בבקשה, אבל רק כזאת שאני אדע לענות.

דוד ביטן: את פרופסורית.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת.

דוד ביטן: הרי אנחנו לא יכולים למנוע את האנטישמיות והיא קורית לאורך שנים.

דוד ביטן: במה לדעתך אנחנו צריכים להתמקד בעניין של המלחמה באנטישמיות?

דינה פורת: ראשית, הלוואי וידעתי, אבל אם אתה מתכוון לימים אלה ולמה שקורה, אני חושבת שצריך להתמקד בהוצאת והפצת חומר שהוא כנגד.

דינה פורת: הייתה כאן גברת שאמרה – לצערי לא קלטתי את שמה – שצריך לרדת מספסל הנאשמים.

מיכל וונש: זאת מיכל קוטלר וונש.

מיכל וונש: אנחנו מכירות.

דינה פורת: נכון.

דינה פורת: נדבר אחר כך.

דינה פורת: אני חושבת שההפצה מצד ישראל של חומר חיובי, זאת אומרת, חומר שכנגד.

דינה פורת: אני אתן לכם דוגמה.

דינה פורת: כאשר הייתה מגיפת הפוליו, היו סבין וסאלק, שני מדענים יהודים שמצאו את התרופה לפוליו הנורא והם סירבו לקבל סנט אחד או לרשום פטנט.

דינה פורת: הם אמרו שזה שייך לילדי העולם.

דינה פורת: אחרי שהם מצאו, זה הצליח כל כך לבלום את מגיפת שיתוק הילדים.

דינה פורת: אני חושבת שצריך להראות ולהפיץ פן חיובי, כי זה שאנחנו נעמוד ונצעק שאנחנו לא עשינו את זה ואת זה, זה לפי עניות דעתי לא יעזור.

דינה פורת: דבר שני שבאמת הוא קורע לב.

דינה פורת: האופן שבו קהילות יהודיות היום נושאות עיניהן לישראל.

דינה פורת: אני קראתי גדוד של מאמרים שבא מקהילות יהודיות או שמדווחים על כך בארץ, קהילות יהודיות נושאות אלינו עיניים שיבואו שליחים שייתנו הדרכה בזהות יהודית, בעמידה.

דינה פורת: פתאום הם הנזקקים ולא הם התורמים לנו אלא אנחנו המתבקשים לעמוד בפרץ.

דינה פורת: אנחנו חייבים הסברה חיובית.

דינה פורת: אנשים לא יודעים במערכות חינוך למשל מי הם יהודים, מה זאת היהדות, מה בעצם הם שונאים שם ולא עשינו את זה עדיין, לא ניסינו להיכנס למערכות חינוך למשל וכמובן מדיה ולהפיץ יותר את הצד החיובי.

דינה פורת: ברשותך, אני חייבת לומר עוד משהו.

דינה פורת: לדוח שלנו היו המון הדים.

דינה פורת: גם לדוחות האחרים.

דינה פורת: יוגב מוציא, חגואל מוציא וקרול.

דינה פורת: יש תגובות כל הזמן.

דינה פורת: לדוח שלנו, אני ראיתי שיש תגובות מפתיעות בחברה הישראלית.

דינה פורת: ראשית, הלם.

דינה פורת: מה?

דינה פורת: מאשימים אותנו?

דינה פורת: מה פתאום?

דינה פורת: שנית, ההפתעה.

דינה פורת: שלישית, מי לעזאזל הם אלה שמפיצים את זה?

דינה פורת: תגידו לנו מי ומה ונענה להם.

דינה פורת: רק בסוף מגיעה איזושהי השלמה שאומרת, אוקיי, זה גורלנו, זה חלק מהיסטוריה יהודית.

דינה פורת: אני חושבת שכאשר זה בא מהחברה הישראלית, זה בא למשל מסטודנטים, אתה מתראיין בטלוויזיה והם אומרים בלתי נתפס, מה פתאום מאשימים אותנו, לא יתכן וכולי.

דינה פורת: אני חושבת שיש כאן ניצחון מסוים של הציונות שהצליחה בזה שאנשים צעירים רואים באנטישמיות הזאת משהו שלא יתכן ולא מתקבל על הדעת, מאיפה זה בא, אנחנו הרי חבר'ה נהדרים.

דינה פורת: אני חושבת שיש כאן ניצחון של הציונות שכדאי לתת עליו את הדעת.

דוד ביטן: תודה רבה לך.

דינה פורת: בבקשה תפיצו את הדוח ביניכם.

שלומית אבינח: הוא חולק.

דוד ביטן: נשמע את קרול נוריאלי, מנכ"לית הקרן נגד השמצה.

קרול נוריאל: שלום.

קרול נוריאל: תודה רבה כבוד יושב ראש הוועדה.

קרול נוריאל: אני רוצה לברך אותך בשמי ובשם הליגה נגד השמצה על כך שאתה בעצם מכנס את אחד הדיונים הראשונים באחד הנושאים הכי חשובים שהוא אנטישמיות שלצערי הרב בקהילות רבות- לא כולן – צובע את החיים של יהודים בתפוצות.

קרול נוריאל: אני רוצה לגשת לעצם העניין ולא לחזור על דברי קודמיי אבל כן לתת להם איזשהו תימוכין מספרי.

קרול נוריאל: אמר ידידי יעקב חגואל שהאנטישמיות לא התחילה עם הקורונה.

קרול נוריאל: ולכן בואו ניתן קצת מספרים.

קרול נוריאל: יש נטייה לשכוח שלפני תקופת הקורונה, ב-2019 אנחנו ראינו, לפחות בארצות הברית, עלייה היסטורית בביטויים האנטישמיים כולל חודש דצמבר שהיה סוער במיוחד בניו יורק.

קרול נוריאל: לפי הנתונים שלנו הייתה עלייה ב-2019 של 12 אחוזים במספר האירועים האנטישמיים שהביאו אותה למספרים שהם חסרי תקדים ואנחנו התחלנו לאסוף אירועים אנטישמיים ולעקוב אחריהם כבר למעלה מארבעה עשורים.

קרול נוריאל: בנוסף לזה, אחרי שנתיים מאוד מאוד קשות, עם עלייה לא רק בשיעור האירועים האנטישמיים אלא הרבה יותר מזה בחומרתם, הם אירועים שבהם יהודים נרצחים, ראינו את פיטסבורג וכולי.

קרול נוריאל: אנחנו באמת מגיעים לתקופת הקורונה כשהגרף כבר גבוה מאוד.

קרול נוריאל: בנוסף לכך אני רוצה לציין שמה שמשפיע על עליית האנטישמיות, שיעור הנדבקים הגבוה בקהילות יהודיות ברחבי העולם ביחס לאוכלוסייה הכללית.

קרול נוריאל: רבותיי, הדברים האלה מייצרים סטריאוטיפים.

קרול נוריאל: כן, מה קורה אצלם?

קרול נוריאל: מה זה הפרקטיקות האמוניות האלה של התקהלות לשמחות, לאבל ולפורים?

קרול נוריאל: הנה, בגלל כל הפרקטיקות האלה הם נעשים יותר חולים והם אחראים יותר להפצת מגיפות.

קרול נוריאל: רבותיי, זה נוטע ידיים ורגליים באמונות האלה שמשתרשות.

קרול נוריאל: בנוסף לתיאוריות האלה, אני גם רוצה להוסיף שחוץ מתיאוריית קונספירציה אנחנו רואים גם שנאה טהורה כלפי ישראל ויהודים והדבר הזה מאוד מטריד כי בעוד שישנם כאלה שרק אומרים איזה יופי, הם מאוד שמחים לאור העלייה בממדי התחלואה בישראל, אנחנו גם רואים כאלה שלוקחים את זה צעד אחד קדימה וקוראים לפגוע בקהילות יהודיות, להדביק קהילות יהודיות בקורונה, תשתעלו עלי עגלות הסופרים ועל ידיות הדלתות בבתי כנסת כך שיידבקו יותר.

קרול נוריאל: הקריאה הפרו אקטיבית הזאת, למרבה הצער יש לה שומעים.

קרול נוריאל: כבר יוגב אמר שזה מופיע ברשתות שונות.

קרול נוריאל: כן, ישנן רשתות מחתרתיות שהן ידידותיות לאנשים קיצוניים ושם אנחנו רואים הפצה ותפוצה מאוד גדולה של הרעיונות האלה.

קרול נוריאל: כבוד היושב ראש, אתה מדבר על ההיבטים הפרו אקטיביים ואני רוצה לציין ממש בראשי פרקים מה אנחנו עושים במאבק בתופעה כי התופעה הזו היא תופעה שזקוקה ממענה.

קרול נוריאל: הדבר הראשון הוא ניטור ומעקב ואיסוף נתונים כי בלי נתונים אתה לא יכול לדעת מה קורה ברחבי העולם.

קרול נוריאל: הדבר הבא הוא העלאת מודעות להיקף של התופעה ולחומרה שלה, כמה היא מסוכנת, כמה היא באמת משפיעה.

קרול נוריאל: הדבר השלישי הוא הנושא של חינוך.

קרול נוריאל: בחינוך זה מרתון.

קרול נוריאל: ממש לטווח רחוק ואנחנו מדברים על חינוך של שני ציבורים שונים כאשר האחד הוא חינוך של הציבור הכללי בנושא, כמו שאמרה דינה, מה הם יהודים, בנושא סטריאוטיפים ודעות קדומות, אבל הנושא הלא פחות חשוב הוא בעצם לצייד יהודים בידע ובהבנה גם בנושאי יהדות וגם בנושא ישראל שאתו הם יוכלו לעשות משהו, כמו בקמפוסים לדוגמה.

קרול נוריאל: את זה אנחנו בהחלט עושים.

קרול נוריאל: הדבר הבא הוא עבודה עם גורמי אכיפת חוקים.

קרול נוריאל: אנחנו חושבים על תופעת האנטישמיות שהרבה פעמים היא עוברת על החוק, בעצם נקודת הקצה ברחבי העולם וכמובן בתוך כך לקהילות יהודיות, הוא בעצם גורם אכיפת החוק שצריך להכיר את התופעה ואת הניואנסים שלה ואתם אנחנו עובדים.

קרול נוריאל: רבותיי, אסור להתבלבל.

קרול נוריאל: האחריות על שמירת ביטחונם ושלומם של יהודים ברחבי העולם היא על המדינות שבהן הם גרים.

קרול נוריאל: אנחנו יכולים לעזור מתוך מדינת ישראל, אבל אסור לנו לפטור אותם מאחריות לדבר הזה.

קרול נוריאל: כמובן פעולה בקרב מנהיגים בנושא הזה.

קרול נוריאל: הדבר האחרון הוא מאבק ברשתות החברתיות.

קרול נוריאל: אני לא יודעת אם כולכם שמעתם אבל הליגה נגד השמצה יצאה בקמפיין שקורא למפרסמים לא לפרסם, למשל בפייסבוק, בחודש יולי, בגלל שיח השנאה שנפוץ כל כך כלפי יהודים ולא יהודים כאחד.

קרול נוריאל: שיח הכחשת השואה נפוץ מאוד.

קרול נוריאל: בנושא הזה כמובן שעבודתנו רבה ובוודאי לא תסתיים אחרי חודש 2020.

דוד ביטן: יוגב, אתה רצית להראות לנו משהו שקשור ליהדות אירן.

יוגב קרסנטי: נחזור למצגת.

יוגב קרסנטי: זה כדי לראות מה קורה ברשתות, באתרי קונספירציה.

יוגב קרסנטי: בשקף הזה ניתן לראות שבתחילת משבר הקורונה, יש שם אתר שהיו רשומים אליו 36,000 והיום רשומים אליו 114,000.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: הבנו שיש בעיה ברשתות.

דוד ביטן: תעבור לנושא של יהדות אירן.

דוד ביטן: רצית להראות לנו משהו מיוחד.

יוגב קרסנטי: כן.

יוגב קרסנטי: זה מסביב ליום הנכבה.

יוגב קרסנטי: השיח בטוויטר.

דוד ביטן: זה אירן.

יוגב קרסנטי: כן.

יוגב קרסנטי: זה אירן.

יוגב קרסנטי: תיכף נראה את זה.

יוגב קרסנטי: השיח מסביב לקוביד 1948.

יוגב קרסנטי: בצם לומר שמדינת ישראל מתפשטת כמו וירוס.

יוגב קרסנטי: זו אנטישמיות חדשה.

יוגב קרסנטי: זה בעצם להחליף את השם יהודים בישראל.

יוגב קרסנטי: אותו דבר שאמרו פעם על יהודים, אומרים היום על ישראל.

יוגב קרסנטי: יש כאן כ-250,000 פוסטים, הגיבו עליהם כ-400,000 אנשים.

יוגב קרסנטי: זאת אומרת, עשו לייק, כתבו משהו על הפוסט הזה והפוטנציאל של אנשים שנחשפו לפוסט הזה של קוביד 1948, בטוויטר לבד, הוא כמעט שני מיליארד אנשים.

יוגב קרסנטי: כשאנחנו בודקים מהיכן זה מגיע, מי המחולל של הקמפיין הזה, נעבור לשקף הבא – אלה נתונים של טוויטר ולא נתונים שלי, אלה דברים שנמצאים ברשת שעושים את הניתוח הכי בסיסי של הטרנדים – 43 אחוזים מהשיח הזה מגיע בפרסית.

יוגב קרסנטי: כשאתה הולך על החלוקה של האזורים הגיאוגרפיים, אתה מגלה שחלק גדול מהשיח הזה מגיע מאירן.

יוגב קרסנטי: מה אני בא לומר כאן.

יוגב קרסנטי: שהשיח האנטישמי הוא לא תמים.

יוגב קרסנטי: יש גורמים שיש להם אינטרסים ללבות את האש הזאת, יש גורמים שיש להם אינטרסים לעשות את זה והמענה צריך להיות בהתאם.

מיכל וונש: אני רוצה לחדד.

מיכל וונש: מה אני מתכוונת כשאני אומרת לקום מספסל הנאשמים וזה ממש מתקשר למה שאמר עכשיו יוגב.

מיכל וונש: כמובן שזה לא תמים ויש פער מאוד גדול בין השימוש שלנו – שלנו, זאת מדינת ישראל הרשמית – בהגנות שנותן הדין הבין-לאומי ושפת הזכויות בה משתמשים בעולם ואגב, משתמשים בה גם אויבינו, כולל ארגוני טרור ומדינות תומכות טרור, ומדינת ישראל שכל הזמן מגיבה דרך הפריזמה המאוד מצומצמת של איירה.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, הסיבה כשהעלית קודם את הנושא של הדה-לגיטימציה של מדינת ישראל, הרי אתה יודע שהגדרה של איירה מטופלת, ההגדרה של דה-לגיטימציה והדאבל סטנדרט כלפי מדינת ישראל, רק שאנחנו לא דוברים את השפה הזאת.

מיכל וונש: ככל שאנחנו לא חושפים בזירה הבין-לאומית כלפי מדינות העולם בכלל, לא משנה באיזה הקשר, וכלפי הפורומים האלה, הפלטפורמות הדיגיטליות שמארחות את המסרים האלה, את הצביעות שמאפשרת לאחוז בחבל משני קצותיו, לפרסם, להשתמש בפלטפורמות הדיגיטליות מכוח למשל חופש הביטוי, אבל לא להכפיף את עצמנו לכללים שנהוגים על פי כל כללי אמות המידה של הדין, כך אנחנו בעצם כל הזמן מנהלים קרב מאסף.

דוד ביטן: אני רוצה לשאול מספר שאלות.

דוד ביטן: אם חברים ירצו, ישאלו גם הם.

דוד ביטן: אם אפשר, תענו לי פשוט ובלי תיאוריות.

דוד ביטן: כמה תקציבים משקיעה מדינת ישראל במלחמה באנטישמיות?

דוד ביטן: אם אתם יודעים.

דוד ביטן: אם אתם לא יודעים, תאמרו שאתם לא יודעים.

יוגב קרסנטי: אני יודע לגבי המשרד שלי.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת באופן כללי.

דוד ביטן: שאלתי קודם לגבי המשרד שלך ולא רצית לומר לי.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת כמה משקיעים.

דוד ביטן: יש לכם תשובה?

יוגב קרסנטי: כל המשרדים?

דוד ביטן: הערכה.

דוד ביטן: אין לכם תשובה.

דוד ביטן: יש הערכה?

יוגב קרסנטי: אני יכול לדבר על המשרד שלנו.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אני מבקש תשובה בעניין הזה.

דוד ביטן: לא עכשיו אלא אחר כך.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אתה נוגע במשהו מאוד מאוד חשוב.

מיכל וונש: יש מדינות בעולם שכיום יש בתוך הכנסת, בתוך הפרלמנטים, גורם כמו למשל אילן קאר בארצות הברית, יש גורם אחד שמאחד, שמדווח לראש הממשלה, מדווח לשר החוץ והוא הגורם שידע לענות לשאלה הזאת.

מיכל וונש: במדינות אחרות בעולם.

דוד ביטן: הייתה לנו שיחה עם הנציגים של ארצות הברית.

דוד ביטן: הם דיברו אתנו על אנטישמיות וכולי.

מיכל וונש: אני רק אומרת שזה שאין לנו נציג כזה, זה בעייתי.

דוד ביטן: הבנתי.

דוד ביטן: לפי מה שאמרה פרופסור פורת, האם יש השקעה מסוימת בנושא של הסברה חיובית בחוץ לארץ או אין?

יוגב קרסנטי: יש פרויקט כזה שאנחנו עכשיו צריכים לראות.

דוד ביטן: אם כן, לא.

דוד ביטן: עכשיו אתם רוצים לעשות אותו.

יוגב קרסנטי: זה לוקח זמן לאפיין.

דוד ביטן: אתם מתכוונים לעשות את זה?

יוגב קרסנטי: כן.

יוגב קרסנטי: כרגע על הפרק יש שני פרויקטים כאלה.

יוגב קרסנטי: דרך אגב, גם בשיתוף עם גורמים בין-לאומים, חלק מהם, ובתקווה שיהיה תקציב שיהיה אפשר לבצע אותם.

יוגב קרסנטי: יש איזה גוף או גורם במשרד החוץ או במשרד אחר שמטפל בנושא של האכיפה במדינות העולם?

יוגב קרסנטי: נמצאים כאן נציגי משרד החוץ.

יוגב קרסנטי: רן יעקובי כאן.

שלומית אבינח: הוא ב-זום.

רן יעקובי: אני כאן אתכם.

רן יעקובי: שלום לוועדה וליושב ראש.

דוד ביטן: שלום.

דוד ביטן: רציתי לשאול.

דוד ביטן: במסגרת משרד החוץ אתם מטפלים מול מדינות בעולם, מול משרדים בעולם, במיוחד במדינות שם יש אנטישמיות רצינית בנושא של אכיפה והתקנות בתוך אותן מסגרות?

דוד ביטן: יש מישהו שמטפל בזה?

רן יעקובי: בכל מדינה יש מישהו שמטפל מטעם אותה מדינה.

רן יעקובי: כמובן שמשרד החוץ הישראלי לא יכול להתערב בענייני פנים של מדינות אחרות אלא רק לבקש.

רן יעקובי: אין לנו סמכות.

דוד ביטן: לא לבקש, אבל אתם לוחצים?

רן יעקובי: זה בדיוק כמו שלמדינות האחרות אין סמכות פורמלית על החקיקה והאכיפה אצלנו.

דוד ביטן: לא הבנת את השאלה.

דוד ביטן: אתם לוחצים ועושים מה שצריך לעשות?

רן יעקובי: כן.

רן יעקובי: בהחלט.

דוד ביטן: יש תוצאות לעניין הזה?

רן יעקובי: כן.

רן יעקובי: בהחלט.

רן יעקובי: אני יכול לספר לכם על דיאלוגים שבשנים האחרונות הקמנו מול גרמניה, מול ארצות הברית, מול האיחוד האירופי, מול צרפת.

רן יעקובי: זה הוביל רק בשנה האחרונה לחקיקה חדשה בגרמניה שהיא המחמירה ביותר בעולם, חקיקה שנקראת נאט ב.ג.

רן יעקובי: – הג'נרל דירקטיב של הרשת – שקונסת במאות אלפי יורו רשתות שלא מורידות תוך 24 שעות את פרסומי השטנה.

רן יעקובי: אותו הדבר התקבל רק בשבוע שעבר בצרפת, לצערי מדולל כי בית המשפט החוקתי שם טען שהגבלת הרשתות נוגד את חופש הדיבור.

רן יעקובי: בהרצאות שלי ברחבי העולם אני קורא לגעת בכיס של הרשתות ואני בקשר עם ה-ADL ועם המבצע המעולה שלהם שגרם להפסדים של שבעה ביליון דולר לפייסבוק בשבוע האחרון והוביל אותם להסרה עצמית – לא רק להסרה עצמית של פוסטים ופרסומי שנאה אלא גם למשל להורדת ערוצים ביוטיוב מיוזמתם.

רן יעקובי: זה רק מוכיח שחברות גדולות כאלה, במיוחד אלה שחיות מפרסום, מבינות את הפגיעה בכיס.

רן יעקובי: אנחנו מנהלים מגע ואני בקשר כמעט יום יומי עם האמריקאים.

רן יעקובי: לאמריקאים יש בעיה באכיפה בגלל ה-פירסט אמנדמנט, אבל זה כבר סיפור אחר שצריך להסדיר אותו.

דוד ביטן: תודה.

דוד ביטן: יש לחברי הכנסת שאלות למשרד החוץ?

מיכל וונש: אני רוצה לשאול את משרד החוץ.

מיכל וונש: כאשר קורים אירועים כמו האיירה פלנרי שכרגע מתקיים.

רן יעקובי: הוא התקיים בשבוע שעבר.

רן יעקובי: אני גם ראש המשלחת לאיירה.

מיכל וונש: הוא עדיין ממשיך.

מיכל וונש: אתה השתתפת?

רן יעקובי: בהחלט.

מיכל וונש: מטעמנו.

מיכל וונש: הוא עדיין מתקיים לפי מיטב ידיעתי, עד ה-10 ביולי.

רן יעקובי: לא.

רן יעקובי: התאריכים היו 26 ביוני עד ה-2 ביולי.

מיכל וונש: אולי טעיתי בתאריכים.

מיכל וונש: אם כן, אתה כן היית שם.

רן יעקובי: הייתי שם ב-זום.

מיכל וונש: זאת המציאות.

מיכל וונש: היו שם גורמים מממשלות אחרות?

רן יעקובי: בוודאי.

רן יעקובי: אני לא יודע כמה זמן יש לנו אבל אני יכול להסביר את המנגנון של הברית הבין-לאומית לשימור זכר השואה.

רן יעקובי: צריך לזכור שבמהות הברית הבין-לאומית לשימור זכר השואה עוסקת בעיקר בזכר השואה ולא באנטישמיות.

רן יעקובי: האנטישמיות היא חלק חשוב שלה.

מיכל וונש: לא מסכימה לחלוטין עם האמירה הזאת.

רן יעקובי: השתתפו נציגים של כ-40 מדינות וארגונים.

רן יעקובי: כל מדינה עם משלחת, כפי שאנחנו עושים עת אנחנו נפגשים במליאות פיזיות.

רן יעקובי: כאן זו הייתה מליאה מקוונת שהניהול שלה התקיים מברלין שכרגע היא יושבת הראש.

רן יעקובי: במשך שבוע ישבנו בוועדות, ישבנו במליאות, גם קיימנו הצבעות בנושא ההגדרה.

רן יעקובי: נושא האנטישמיות של איירה כמובן עלה, אבל זו כבר הגדרה שמבחינתנו רצה בכל המדינות החברות בה פלוס מדינות נוספות ששותפות להגדרה הזו.

רן יעקובי: העניין הוא שצריך לזכור שבשל איש היכולת של ארגון בין-לאומי לאכוף חקיקה ואכיפה, גם בהגדרה עצמה כתוב שזו הגדרה שהיא אינה מחייבת מבחינה חוקית.

רן יעקובי: כל מדינה מפרשנת ומאמצת את זה כהבנתה.

רן יעקובי: הבעיה היא שזה שממשלה או פרלמנט אימצו את זה, לא אומר כלום לגבי האזרח בשטח.

רן יעקובי: השאלה היא איך במדינות שונות, ואנחנו מנסים לקיים דיאלוגים ולהשפיע באמצעות המומחים שלנו, להביא אותם למערכות החינוך, להביא את הרעיונות שהם לא מחייבים חוקית אבל בהחלט מחייבים מוסרית ומצפונית, גם לשטח.

רן יעקובי: יש הצלחות אבל אלה הצלחות, כמו שהזכירה דינה, קרול ואחרים, חינוך הוא לאורך זמן ואת ההצלחות נוכל למדוד, לצערי, רק בעוד כמה שנים.

רן יעקובי: אפילו יוזמים כמה דברים מקוריים בנושא הזה כמו הבאת מומחים מוסלמים ישראלים לדבר מול קהילות מוסלמיות בחוץ לארץ כדי שזה יהיה עין מול עין ולא באופן שיכול להתפרש כמתנשא.

מיכל וונש: אני מקבלת את כל מה שאמרת אבל אני רוצה לערער רק על הנחה אחת שה-איירה דפנישן לא רק מסתכלת פני עבר אלא יש לה הסתכלות מאוד חשובה פני הווה ועתיד, ואם לא נשכיל להבין את זה, באמת בעיני זה מסביר חלק מהפספוס.

רן יעקובי: אני לא חושב שיש כאן

רן יעקובי: פספוס אבל יש בהגדרת איירה המון נושאים שקשורים למדינת ישראל וגם היום אנחנו מנהלים קרב לא פשוט על מהי הגדרת איירה.

רן יעקובי: מה שנראה פשוט לנו הישראלים, לא נראה פשוט ברחבי העולם.

רן יעקובי: ההגדרה עצמה והמבנה שלה, זה נושא לסמינרים רבים ולהרבה דיונים.

דוד ביטן: חברים, אני רוצה להתכנס לסוף.

דוד ביטן: אביטל ליבוביץ' ביקשה לדבר.

אביטל ליבוביץ: אני אתכם.

אביטל ליבוביץ: שלום.

אביטל ליבוביץ: אני אהיה מאוד קצרה.

אביטל ליבוביץ: קודם כל, ברכות על הישיבה.

אביטל ליבוביץ: אני אתן שתי דוגמאות פרקטיות כי אתה היושב ראש דיברת על פרקטיקה ואני רוצה גם לתת איזושהי המלצה פרקטית לנו להמשך.

אביטל ליבוביץ: אנחנו לפני שנה וחצי הקמנו שדולה יהודית – מה שנקרא אפריקן אמריקן, קראנו לזה בלק אמריקן – בקונגרס כאשר המטרה הייתה לייצר דיאלוג בין היהודים לאותם קהלים שחורים שחיים בארצות הברית כדי להפחית את האנטישמיות, כדי להפחית את החשדנות.

אביטל ליבוביץ: כמובן שיש חברי קונגרס משתי המפלגות, נעשים דיונים, פגישות ומתקבלות החלטות וכולי.

אביטל ליבוביץ: הנה דוגמה אחת פרקטית שאפשר לעשות.

אביטל ליבוביץ: דוגמה שנייה.

אביטל ליבוביץ: במשך שנה וחצי אנחנו מובילים חקיקה בקונגרס האמריקאי.

אביטל ליבוביץ: הרעיון של החקיקה הזאת הוא שהקונגרס ייתן מימון לכל מיני תכניות ומסגרות שיגבירו את הדיווח ואת האכיפה על אמירות ותקריות אנטישמיות ברחבי ארצות הברית.

אביטל ליבוביץ: אלה שתי דוגמאות פרקטיות לדברים שבאמת נעשים.

אביטל ליבוביץ: אני ממש כמוך חושבת שכנסים זה נחמד, אבל בסופו של דבר זה לא נותן אפקט.

אביטל ליבוביץ: רעיון פרקטי לכנסת ישראל.

אביטל ליבוביץ: לדעתי בשבועות הקרובים חברי הכנסת הנכבדים אמורים לקבל אחריות על מדינות שונות או שאחד נבחר לשמר קשר עם מדינה כזו או אחרת.

אביטל ליבוביץ: אני מאוד מאמינה בקשר הזה.

אביטל ליבוביץ: אני חושבת שחברי הכנסת שיקבלו את האחריות, איש איש בגזרתו צריכים לפעול לקידום חקיקה באותה מדינה בה נמצאים לנושא הזה של אנטישמיות.

אביטל ליבוביץ: לא בכל המדינות החקיקה קיימת, לא בכל המדינות יש חקיקה זהה וכאשר יש חקיקה כבדה במדינות מסוימות – שמענו רק כרגע על המקרה הגרמני – אני חושבת שכאן אפשר לראות צעדים פרקטיים.

אביטל ליבוביץ: אני לא תולה הרבה תקוות ברשתות הדיגיטליות שבסופו של דבר הן גוף כלכלי.

אביטל ליבוביץ: לכן, מבחינה פרקטית, אני ממליצה לתת לחברי הכנסת את המשימה הזאת, איש איש מול מדינה.

אביטל ליבוביץ: תודה רבה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: מקבלים את הרעיון הזה.

דוד ביטן: באמת צריך לפנות לחברי הכנסת שהם ראשי אגודות ידידות, היכן שיש אנטישמיות.

מיכל וונש: נכון.

מיכל וונש: לצערנו יש אנטישמיות בכל מקום.

מיכל וונש: דרך אגודות הידידות אפשר גם לייצר איזשהו פורום פנים-כנסתי כדי שבמקום שכל אחד ימציא את הגלגל מחדש, אפשר בהחלט לשתף פעולה.

דוד ביטן: חברי הכנסת חושבים שהם יודעים הכול.

דוד ביטן: כל אחד שיטפל בגזרה שלו.

דוד ביטן: לא נגיד להם מה לעשות אבל העיקר שיעשו משהו.

דוד ביטן: לפני הסיכום אני רוצה לשאול עוד שאלה אחת.

דוד ביטן: אני רוצה לדעת.

דוד ביטן: יש לכם נתונים על הנזק הכלכלי למדינת ישראל?

דוד ביטן: כמו למשל רכישת סחורות בחוץ לארץ ודברים מהסוג הזה?

דוד ביטן: אני שואל כי אפשר לגייס את המגזר העסקי לעזור בתחום הזה בנושא של תקציבים וכל מיני פעולות שאפשר לעשות.

דוד ביטן: יש נתונים על זה?

יוגב קרסנטי: זאת שאלה מאוד טובה.

יוגב קרסנטי: זה יותר בתחום של המשרד לעניינים אסטרטגיים בהקשר הזה.

דוד ביטן: לא הזמנו אותם.

שלומית אבינח: הזמנו.

שלומית אבינח: הם כאן.

מיכל וונש: הרשימות השחורות, זה הנזק הכלכלי.

דוד ביטן: רשימה שחורה, התשובה יהודה ושומרון או רמת הגולן.

מיכל וונש: כבר לא.

דוד ביטן: אני מדבר על זה שסתם לא קונים סחורה מישראל בגלל אנטישמיות.

דוד ביטן: יש איזשהו סיכון כלכלי לעניין הזה?

דוד ביטן: אולי אין דבר כזה, אבל אם יש, ואני מאמין שיש, מישהו ישב ועשה עבודה על העניין הזה?

דוד ביטן: מישהו ניסה לשכנע גופים עסקיים להשתתף בעניין הזה?

דוד ביטן: בסופו שלדבר זה לטובתם.

דוד ביטן: יש לנו נציג שלהם או לא?

שלומית אבינח: לא.

דוד ביטן: אם כן, נברר את זה בישיבה הבאה.

דוד ביטן: אחרי שדינה פורת דיברה 20 דקות, הוא רוצה לומר עוד משהו.

דוד ביטן: בבקשה.

דינה פורת: תודה.

דינה פורת: לא דיברתי 20 דקות.

דינה פורת: הערה קצרה.

דינה פורת: חברים, כולכם כמעט הזכרתם את ההגדרה של האיירה.

דינה פורת: ההגדרה היא לא בדיוק של האיירה.

דינה פורת: היא מ-2005, הגדרה בת 15.

דינה פורת: כמי שהייתה בין מארגניה לפני 2005 וגם הבאתה לאיירה ב-2016, אני רוצה לומר לכם שאנחנו רואים בה כלי, ובצדק, לזיהוי אנטישמיות, להגברת מודעות, לא להבאה לדין.

דינה פורת: להגדרה יש המון התנגדות קשה מצד חוגים אינטלקטואליים.

דינה פורת: ביום ראשון הקודם התפרסם מאמר ב"הארץ", ממש מאמר נאצה נגד ההגדרה.

דינה פורת: כמובן כתבתי תשובה ואני מקווה שיפרסמו אותה.

דינה פורת: כל זמן מה יש ממש נאצות נגד ההגדרה, במיוחד נגד ארבעת הסעיפים שנוגעים לישראל.

דינה פורת: אם אתה שאלת, כבוד היושב ראש, מה לעשות, אחד הדברים שצריך לעשות, גם כמדינה, ואני בטוחה שרן יעקובי יכול להשתתף בזה, האסטרטגים, יוגב, חגואל, להסביר היטב את ארבעת הסעיפים שאומרים מתי אנטי ציונות היא אנטישמיות.

דינה פורת: עליהם יש התקפה עיקרית ומתוך ההתקפה על ההגדרה, התקפה על ישראל.

דינה פורת: זה סופר חשוב.

דוד ביטן: תודה.

יוסף טייב: כבוד היושב ראש, שאלה ליוגב.

יוסף טייב: מה מדיניות הממשלה או מדיניות המשרד בעוולות משפטיות שנעשו מול יהודי התפוצות?

יוסף טייב: אני אנסה לתת דוגמה קונקרטית של דוקטור ליאון קרייב שפיתח טכנולוגיה לזיהוי מוקדם של מחלת האלצהיימר ונרדף תשע שנים.

יוסף טייב: האם יש לנו איזשהו תקציב של ליווי משפטי שאם יש לנו איזושהי הוכחה שמדובר כאן בעוולה משפטית על רקע אנטישמיות?

יוסף טייב: אני מקבל עשרות פניות כאלה.

יוגב קרסנטי: בתוך אנטישמיות ניתן להכיל הרבה מאוד דברים וקשה הרבה פעמים בתביעות מהסוג שתיארת להוכיח את המוטיב האנטישמי שעומד מאחוריה.

יוגב קרסנטי: אם היה מקרה ובאמת המוטיב המרכזי שאותו יהודי נפגע ממנו הוא אנטישמיות ויש לנו דרכים שאנחנו רואים שאנחנו יכולים לסייע לו – אם זה באיסוף מידע או אם זה בהנגשת חוקים, או אם זה בצורות אחרות – כמובן שאנחנו נעשה מה שאנחנו יכולים כדי לסייע לו.

יוגב קרסנטי: אני יכול לומר לך שיחד עם פרופסור דינה פורת אספנו את כל החוקים שנוגעים להסתה אנטישמית ברשת וזה עוד לפני שלוש שנים עת עשינו את הפרויקט הזה, כדי להנגיש אותו לכל עורך דין יהודי שרוצה לעשות איזושהי פעולה על בסיס החוקים האלה, שיהיה לו את הקודקס של החוקים, שיהיה נגיש לו והוא יוכל להשתמש בהם.

יוגב קרסנטי: את אותו דבר אנחנו עושים לגבי נושאים אחרים שיש להם נגיעה משפטית.

יוגב קרסנטי: שוב, אני לא מכיר את המקרה הספציפי הזה ונצטרך ללמוד אותו ולהבין את המוטיב האנטישמי שהיה בו וכמה הוא מרכזי.

יוגב קרסנטי: אז נראה אם אנחנו יכולים לסייע ובאיזה אופן.

דוד ביטן: אני רוצה לעבור לסיכום מסוים.

דוד ביטן: קודם כל, אנחנו רוצים לקבל את הנתונים ותשובות לשאלות ששאלנו.

דוד ביטן: האחד, מה המסגרת התקציבית שהממשלה מקציבה לכל המשרדים ביחד לעניין, בחלוקה לפי משרדים.

דוד ביטן: אתה מוכן להכין לנו את זה?

יוגב קרסנטי: כן.

דוד ביטן: דבר שני, אנחנו רוצים מהמשרד לאסטרטגיה לדעת על ההיבטים הכלכליים של הנזק הכלכלי לישראל שנגרם כתוצאה מהאנטישמיות או ברכישת סחורות או בעליית תיירים.

דוד ביטן: לא יכול להיות מצב שכל כך הרבה משרדים מטפלים ואין אחראי על מה שכל אחד עושה.

דוד ביטן: זה לא דבר שניתן למדידה.

דוד ביטן: רבותיי, נושא של אנטישמיות, היא כל הזמן עולה.

דוד ביטן: זה שאנחנו מטפלים, אנחנו אולי מונעים עלייה נוספת אבל קשה מאוד למדוד הצלחה או כישלון בעניין הזה.

דוד ביטן: לכן אין תהליך מדידה של ההשקעות שלנו.

דוד ביטן: זו התוצאה הסופית של העניין הזה וזה גם טבעי.

דוד ביטן: אני לא מאשים אף אחד אבל צריך לדעת.

דוד ביטן: אני מקבל את מה שהוא אמר על תכלול.

דוד ביטן: אני מבקש שתהיה פנייה למזכיר הממשלה.

דוד ביטן: אני רוצה שתוקם ועדת שרים למאבק באנטישמיות, או ועדת מנכ"לים.

דוד ביטן: זאת אומרת, מנכ"ל ראש הממשלה מתכלל את העניין הזה ויהיו המנכ"לים האחרים של כל המשרדים שמטפלים בנושא, עם נציג הסוכנות.

דוד ביטן: או זה או זה.

שלומית אבינח: והארגונים הלאומיים.

דוד ביטן: תכף נגיע לארגונים.

דוד ביטן: הממשלה לא יושבת עם ארגונים.

דוד ביטן: רק הסוכנות יכולה לשבת כך.

יעקב הגואל: וההסתדרות הציונית.

דוד ביטן: כן.

דוד ביטן: בשבילי זה אותו דבר.

דוד ביטן: אני לא מבדיל ביניכם.

יעקב הגואל: היית פעם חבר הנהלה אצלנו.

דוד ביטן: אני באתי רק להצבעות.

דוד ביטן: כל פעם שבאתי לישיבת ההנהלה הציונית, דובדב אוהב לדבר בלי הפסקה, ישר רצתי לראות אם הבנתי טוב את כל מה שהיה שם.

דוד ביטן: זה כמו בחינה, שיעור בהיסטוריה.

דוד ביטן: בסוף קיבלתי על זה שתי נקודות באוניברסיטה.

דוד ביטן: אתה אומר לי הסתדרות הציונית?

דוד ביטן: זה טוב לכם.

דוד ביטן: אני בעניין הזה רק עזרתי.

דוד ביטן: אני רוצה שהסוכנות תגיש לנו איזושהי הצעה, איך היא מרכזת את כל הארגונים שמטפלים בנושא.

דוד ביטן: אתם תטפלו בארגונים והממשלה תטפל במשרדים.

דוד ביטן: תביאו לנו הצעה בעניין הזה.

מיכל וונש: אדוני היושב ראש, אני רק רוצה לומר שחלק מהארגונים המאוד חשובים מעדיפים דווקא לפעול ללא שיוך למדינת ישראל.

דוד ביטן: לא אמרתי שיוך.

דוד ביטן: הסוכנות.

מיכל וונש: אני רק אומרת שחשוב לדעת על קיומם.

יעקב הגואל: גם אנחנו ארגון עולמי.

יעקב הגואל: אנחנו לא ארגון של מדינת ישראל.

מיכל וונש: זה נכון ויכול להיות שזה ייתן פתרון אבל חשוב לדעת על פועלם.

דוד ביטן: מישהו צריך לטפל את זה ולרכז את זה.

מיכל וונש: ברור לי.

מיכל וונש: אני רק רוצה שגם הם יהיו, גם אם הם לא יושבים.

דוד ביטן: דבר נוסף.

דוד ביטן: יש למישהו איזשהו רעיון?

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: אנחנו מבקשים לקיים ישיבה בעוד חודשיים על מנת לבדוק איך הנושאים טופלו עד לאותה ישיבה.

שלומית אבינח: נקיים ישיבה גם עם הפייסבוק.

דוד ביטן: מקבל את הרעיון לקיים ישיבה עם הפייסבוק, הטוויטר וכל הדברים האלה.

דוד ביטן: נקיים ישיבה כזאת תוך חודש.

דוד ביטן: זה יהיה בסדר?

דוד ביטן: תספיקו?

דוד ביטן: בסדר.

דוד ביטן: תוך חודש נקיים ישיבה ותוך חודשיים ישיבת המשך.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.