ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 23, פרוטוקול מספר 11, 2020-06-30 10:30

דוד ביטן: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

דוד ביטן: הנושא של היום הוא יישום התוכנית הממשלתית לשילוב מיטיבי של יוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: התוכנית עצמה בנויה מסדרת החלטות ממשלה המכוונות לקדם את שילובם המיטבי של אזרחים יוצאי אתיופיה בחברה הישראלית, בתחומי הלימודים, ההשכלה, התעסוקה, הדיור, המשפחה והקהילה ומעורבות חברתית ואזרחית.

דוד ביטן: התוכנית מבוססת תהליך 'דרך חדשה' שבמהלכה נקבעה התוכנית תוך היוועצות ושיתוף הקהילה בגיבוש התוכנית.

דוד ביטן: יש לתוכנית הזאת אבני יסוד ובנוסף לכך קיימת החלטת ממשלה מספר 609 מ-29.10.2015, שמאשרת הקמתו של צוות מעקב ובקרה אחרי יישום התכנית.

דוד ביטן: אחת ממטרות הצוות זה לקיים הערכת מצב בשנה הרביעית ליישום בנוגע למידת הצלחת היישום של התוכנית ולגבש המלצות להמשך.

דוד ביטן: בשנת 2019 מטה השילוב קיים הערכה זו בשיתוף משרדי הממשלה וגיבש תוכנית עתידית לשנים 2025-2020 תוך שמירה על ההישגים שהיו בין השנים 2016 ל-2019.

דוד ביטן: ב-4 ביוני 2020 אישרה הממשלה החלטה מספר 49 הדורשת להציג בפניה המלצות לגיבוש יעדים ופעולות להמליץ לממשלה.

דוד ביטן: הדיון האחרון בוועדה התקיים ב-3 בדצמבר 2018, שם דיווחו על הניצול התקציבי ודברים נוספים.

דוד ביטן: הישיבה הזו היא בהמשך לסדרת ישיבות שאנחנו עושים בנושאים של העולים ועולי אתיופיה בנושאים האלה.

דוד ביטן: כיוון שלגבי עולי אתיופיה יש כבר החלטות ממשלה ויש תוכניות ויש כבר יישום שנמשך לאורך שנים, ארבע או חמש השנים האחרונות, המצב שלהם מהבחינה הזאת הרבה יותר טוב מאשר כלל העולים ששם אין שום דבר.

דוד ביטן: לפני שנתחיל אני מבין שמשרד ראש הממשלה רוצה להציג מצגת.

דוד ביטן: בבקשה.

טלל דולב: אנחנו נעשה את זה איך שאתה תחליט, אדוני היושב ראש.

טלל דולב: מה שעשינו עד עכשיו, יש פה עשרה משרדי ממשלה ששותפים, בדרך כלל בישיבות ניסינו שכולם ידווחו, זה אף פעם לא הצליח.

טלל דולב: אנחנו בדרך כלל פותחים עם דיווח קצת יותר כולל, כל נציגי משרדי הממשלה נמצאים בזום והעבירו אלינו דיווחים, אז תגיד לי רק איך אתה רוצה לעשות.

דוד ביטן: אמרת שאת רוצה להציג לנו מצגת.

טלל דולב: אוקיי, אז אני אציג בקצרה ואחר כך תחליט איך נתקדם כי המצגת ארוכה מאוד.

שלומית אבינח: טלל, אני גם אשמח שאת תגידי, אני אתן לך רשימה, מי מבחינתך צריך לדבר בזום.

שלומית אבינח: מי שתרצי תקראי לו, כי יש לי 55 אנשים בזום, אז זאת רשימת המוזמנים.

טלל דולב: בסדר גמור, מאה אחוז.

טלל דולב: אז אני אציג בקצרה, ממש סיכומים.

טלל דולב: יש במצגת, אם תרצה אחר כך להתעמק פירוט לגבי כל אחד מהמשרדים, גם לגבי מה בוצע ומה לא בוצע, גם לגבי יעדים שהושגו בשלוש השנים האחרונות וגם לגבי יעדים שלא הושגו בשלוש השנים האחרונות.

טלל דולב: אז אפשר יהיה לצלול לתוך איזה משרד שתבחרו ולפי זה נבקש מהאנשים לדבר.

טלל דולב: (מצגת).

טלל דולב: אני חושבת שהיושב ראש אמר, אני לא רוצה להיכנס פה יותר מדי לפרטים, יש פה סדרת החלטות ממשלה שמערבת כעשרה משרדים וגופים ממשלתיים, עוסקת בחמישה תחומי חיים, לימודים והשכלה, מעורבות והשתתפות, תעסוקה, משפחה וקהילה, החברה הישראלית, ורשומות דוגמאות לתוכניות, ניסינו לבחור אחת או שניים מכל משרד.

טלל דולב: סך הכול אנחנו מדברים על תגבור לימודי לבגרות, על חוגים לילדים, על הכנה לצה"ל, על יוזמות בתחום התעסוקה, גם הכוון תעסוקתי וגם דיור, משכנתאות והתחדשות עירונית, שירותי רווחה שמיועדים להוציא את המשפחות האלה ממצוקה, תוכניות במערכת הבריאות, מניעת שימוש באלימות, סמים ואלכוהול וחיזוק מערך השיטור הקהילתי.

טלל דולב: בסך הכול, אני יודעת שזה קצת אבסטרקטי, אבל מה שאנחנו מראים פה זה את שלוש שנות היישום של התכנית.

טלל דולב: מטה היישום התחיל לעבוד ב-2017, בעצם סוף 2016, נובמבר 2016, ועורך בקרה, מעקב וסיוע ביישום אחר התוכנית במהלך שלוש וחצי השנים האחרונות.

טלל דולב: בכל שנה נכללו בתוכנית כ-90 פעולות, אלה היקפי היישום שאנחנו רואים מבחינת מספר הפעולות שיושמו.

טלל דולב: הירוק זה מה שיושם במלואו, ומה שאנחנו רואים שככל שאנחנו מתקדמים בשנים אנחנו מגיעים להיקף יותר גדול של יישום.

טלל דולב: עם זאת גם בשנת 2019 אנחנו עדיין רואים שיש מספר קטן של פעולות שלא מבוצעות, ארבע פעולות, ותשע פעולות שמבוצעות חלקית.

טלל דולב: השקף הבא מראה איך זה משתקף מבחינת ביצוע התקציב.

טלל דולב: אז בסך הכול אם אנחנו מסתכלים מבחינת ביצוע יש עוד מה לשפר, אנחנו יכולים להציג את זה גם לפי משרדי ממשלה, אבל אני חושבת שיש עוד מה לשפר ויחד עם זאת בשנת 2019 בוצע מלוא התקציב של התוכנית.

טלל דולב: מכיוון שאנחנו נמצאים בשנה ללא תקציב מה שעשינו זה סעיפים שלא מומשו בשנת 2019, העברנו את היתרות כדי להמשיך פעולות חיוניות בשנת 2020 וכרגע הרוב המכריע של הפעולות בתוכנית עובדות גם בשנת 2020, למרות שאין תקציב מדינה.

טלל דולב: מבחינתנו יישום זה לא מספיק ולכן מה שאספנו פה ואפשר להיכנס לדיווחי המשרדים, או לעבור בדיווח בקצרה, יש לנו גם רשימה של יעדים שהושגו לעומת יעדים שלא הושגו, והיושב ראש, תחליט איך אתה רוצה, להיכנס אחד אחד או שאתה רוצה לבחור משרדים?

דוד ביטן: מה שאת רוצה, יש לך עשר דקות, תעשי בהן מה שאת רוצה.

טלל דולב: בסדר.

טלל דולב: יש פה את הרשימה על השקף, המצגת, אחרי שהצגנו אותה פה היא תפורסם באתר התוכנית.

שלומית אבינח: אנחנו נעלה אותה, ברשותכם, גם לאתר של הוועדה.

טלל דולב: כל הנתונים שלנו שקופים לציבור, אתם יכולים להעלות אותה.

טלל דולב: נחכה עד סוף היום, אם יהיו עוד הערות של משרדים, אם במקרה פספסנו משהו בעותק האחרון.

טלל דולב: אני רוצה להדגיש מתוך כל מה שכתוב בשקפים האלה שלושה תחומים שבהם אנחנו מרגישים שהצלחנו ותחומים שבהם אנחנו מרגישים שגם אם התוכניות יושמו התוצאות שהושגו לא היו מספיק טובות, או תוכניות שלא יושמו ונדרשים להחליף אותם באסטרטגיה אחרת.

שלומית אבינח: מה הם שלושת התחומים שהצלחתם?

טלל דולב: עכשיו אני אכנס לזה.

טלל דולב: אני חושבת שאחד התחומים הכי בולטים, ודיברנו פה אתמול על נושא של השתלבות בשירות המדינה, אבל גם השתלבות בתעסוקה באופן כללי, אחד הנושאים שבהם ההצלחה הכי בולטת היא בהעלאת אחוז הזכאים לבגרות, בעיקר זכאים לבגרות רגילה, אבל גם הזכאים לבגרות איכותית.

טלל דולב: אנחנו רואים צמצום משמעותי של פערים במהלך שלוש השנים האחרונות.

שלומית אבינח: בכל הארץ?

טלל דולב: בכל הארץ, בנתונים ארציים, ואנחנו לא יכולים לייחס את זה רק לסיוע המסיבי שניתן, אבל בהחלט בשלוש השנים האחרונות יש קפיצה מאוד גדולה.

טלל דולב: מהצד השני האתגר של זה, לא הגדלנו מספיק את אחוז הזכאים לבגרות איכותית, שם הפערים צומצמו אמנם, אבל צומצמו פחות, שזה הבגרות שמאפשרת כניסה לאוניברסיטה.

טלל דולב: בכל התוכניות בהפעלת המשרדים אנחנו מנסים לסייע, לדאוג להזרמת התקציב, להסיר חסמים.

טלל דולב: זה תקציב בעל שינוייו, מסובך לנהל אותו, אנחנו עוזרים בניהול של כל הדבר הזה ועושים בקרה וגם עושים בקרה ברשויות המקומיות.

טלל דולב: אני רוצה לציין עוד תחום שבו יש הצלחה מסוימת וזה במשרד הביטחון וצה"ל.

טלל דולב: צה"ל הצליח לייצר מדיניות של הקטנה של הנשר מצה"ל לרמה של כלל האוכלוסייה, המחיר זה מעט עלייה בכליאה ונפקדות.

טלל דולב: צה"ל גם הצליח להגדיל את כמות האנשים שהולכים לתפקידי איתור, להגדיל את כמות האנשים יוצאי אתיופיה שמגיעים לקצונה.

טלל דולב: בשני הדברים האלה יש עוד פערים מאוד גדולים שצריך לצמצם אותם ואנחנו חושבים ששילוב בצה"ל לצד הנושא של החינוך הוא מאוד מאוד חשוב.

טלל דולב: עוד נושא שמבסס את האוכלוסייה, משרד השיכון ניסה במשך שנים להפעיל תוכנית למשכנתאות.

טלל דולב: אני שמחה להגיד שסוף סוף הגענו לתוכנית שניתן להפעיל אותה ו-750 זוגות רכשו דירות במשכנתאות בתנאים מיטיבים.

שלומית אבינח: היעד זה 800, בישיבות הקודמות דובר על 800.

טלל דולב: נכון, יש לנו 50 אנשים שעכשיו נמצאים בתהליך.

שלומית אבינח: אז כל התוכנית מומשה.

טלל דולב: התוכנית תמומש במלואה - - -

דוד ביטן: זאת אומרת בנושא של דיור זה מומש.

טלל דולב: זה מומש, זה מעט, אבל זה מומש.

טלל דולב: זה מומש במלואו.

טלל דולב: אנחנו יכולים להצביע גם על עלייה באחוז הסטודנטים, על שילוב של כ-5,000 ילדים בכל שנה במהלך שלוש שנים בחוגים.

טלל דולב: דברים כאלה שהם הצלחות של התוכנית.

טלל דולב: אני אגיע לאתגרים.

טלל דולב: במסגרת התוכנית הופעלה תוכנית להכוון תעסוקתי.

טלל דולב: התוכנית הייתה מוצלחת מהבחינה הזאת שבממוצע המשתתפים דיווחו על 10% עלייה בשכר.

טלל דולב: הבעיה ביוצאי אתיופיה היא לא בשילוב בתעסוקה, יוצאי אתיופיה משולבים בתעסוקה באופן מלא, הבעיה היא ברמות השכר, רמות השכר מאוד נמוכות ומשפחה יוצאת אתיופיה מכניסה בממוצע שני שליש ממשפחה ממוצעת בישראל.

טלל דולב: אם אנחנו מסתכלים על רמות שכר יש הרבה מאוד שמשתכרים שכר מינימום.

טלל דולב: התוכנית הזאת הייתה מוצלחת, אבל לא עשתה תוצאות מספיק טובות מפני שהיא הקיפה רק 2,000 אנשים, לכן בתוכנית העתידית, בהערכת המצב שקיימנו, הגענו למסקנה שאם לא ניתן פוש מאוד גדול בתחום התעסוקה, בעיקר של צעירים, אנחנו לא נגיע ליעדים.

דוד ביטן: מה מצב הסטודנטים?

דוד ביטן: כמה מהאוכלוסייה של עולי אתיופיה לומדים?

דוד ביטן: שם את יכולה עם הזמן להגדיל את הסכומים.

טלל דולב: יש פה דיווח מפורט על סטודנטים.

טלל דולב: בשנת 2017 התחילה תוכנית חומש של המועצה להשכלה גבוהה, אנחנו רואים עלייה במספר הסטודנטים בכל שנה, יש גם מעטפת תמיכה, גם המלגות עברו לשם.

דוד ביטן: כמה סטודנטים עולי אתיופיה למשל לומדים באוניברסיטאות או במכללות?

דוד ביטן: באחוזים.

טלל דולב: באוניברסיטאות ובמכללות, מה שיש לנו, בשלוש השנים האחרונות עלייה מ-3,287 ל-3,996.

טלל דולב: זה מהווה סדר גודל של כמעט 1.5% מכלל הסטודנטים.

דוד ביטן: מה לגבי מלגות?

טלל דולב: לגבי מלגות, היה השנה מהלך של העברת המלגות ממשרד העלייה והקליטה למועצה להשכלה גבוהה, זאת הייתה שנה ראשונה, היו כמה תקלות בדרך, אבל בסך הכול חולקו כ-200 מלגות יותר מאשר בשנה שעברה.

דוד ביטן: על איזה סכומים בערך?

טלל דולב: 10,000 שקל מלגה.

דוד ביטן: מלגה, לא הלוואה.

טלל דולב: מלגה.

שלומית אבינח: לכל סטודנט יוצא אתיופיה?

טלל דולב: לכל סטודנט יוצא אתיופיה שעמד בקריטריונים סוציואקונומיים אבל מאוד מאוד מקלים, רק 30 מבין הפונים לא עמדו בקריטריונים.

דוד ביטן: זו דווקא מלגה יפה, זה חוץ מפרויקט פר"ח וכל הדברים האלה, או שזה כולל?

טלל דולב: זה נעשה במסגרת פר"ח, אבל הסטודנטים שזכאים למלגות האלה זכאים גם למלגות אחרות וגם למלגה של המועצה להשכלה גבוהה שניתנת דרך משרד החינוך.

דוד ביטן: כן, ברור.

טלל דולב: ועוד פעם, כל המשרדים נמצאים פה, אז אפשר לבקש דיווח יותר מפורט מה - - -

דוד ביטן: מה אתם עושים עם שכונות שאחוז הדיירים בהם או התושבים בהם, שהם עולי אתיופיה, הם אחוז מאוד גבוה?

דוד ביטן: יש לנו בראשון לציון שכונה כזאת, רמת אליהו למשל.

דוד ביטן: יש לכם תוכנית ייחודית לשכונות האלה או הכול זה בפריסה ארצית?

דוד ביטן: יש ברחובות כפר גבירול, יש כמה כאלה.

טלל דולב: יש כמה.

טלל דולב: קודם כל אני כן רוצה להגיד שבמהלך השנים וככל שבאמת האוכלוסייה מתבססת יוצאי אתיופיה, רובם המכריע כבר אינם מרוכזים בשכונות האלה.

דוד ביטן: עם ההתקדמות הכלכלית שלהם הם עוזבים, זה נכון, אבל עדיין יש עולים חדשים שנכנסים לשם.

טלל דולב: רובם המכריע של יוצאי אתיופיה, כן, ישנם.

טלל דולב: בגדול אני הייתי כן רוצה שתוצגנה התוכניות, יש תוכניות של מה שהיה במשרד לבטחון פנים, עבר עכשיו להיות המשרד לקידום קהילתי שמדברים על עבודה שכונתית.

טלל דולב: השירות מגיע לשכונות.

טלל דולב: זאת אומרת אם נגיד משרד החינוך עושה תוכנית להקצאה של סיוע לימודי התוכנית מוקצית על פי מספר התלמידים יוצאי אתיופיה באותו בית ספר.

טלל דולב: זאת אומרת בתי ספר שיש בהם הרבה יוצאי אתיופיה יקבלו יותר תשומות במסגרת התוכנית.

טלל דולב: הרעיון בעל יסודי הוא להגיע לכל תלמיד.

טלל דולב: דוד פה ממשרד הקליטה, הוא גם שותף בוועדת ההיגוי.

דוד ביטן: אבל אתם מסייעים לרשויות שהשכונות האלה נמצאות בהן, יותר מאשר ב – ?

טלל דולב: אז קודם כל כן, רשות מקומית שיש לה הרבה יוצאי אתיופיה בסוף זוכה ליותר משאבים מהתוכנית מאשר רשות מקומית שיש בה מעט.

טלל דולב: הרשויות המקומיות מקבלות גם מאיתנו תקציב תוספתי קטן שבו הם יכולים לעשות תוכניות לפי צרכיהם ובהקשר הזה זה גם מוקצה לפי מספר יוצאי אתיופיה ברשות.

טלל דולב: אז ראשון לציון היא השלישית בתור, אחרי רחובות ו - - -

דוד ביטן: אני אגיד לך מהניסיון שלי כשהייתי בעירייה, מה שקרה למשל בשכונת רמת אליהו זה שהיו גני ילדים על טהרת יוצאי אתיופיה.

דוד ביטן: העירייה לא הייתה אשמה, בגלל שבעצם רוב התושבים, מעל שליש, אפילו 40%, היו עולי אתיופיה.

דוד ביטן: עכשיו מה שקרה שם שלמרות שניסינו לשכנע את ההורים לנסוע לגני ילדים במרכז העיר הם לא הסכימו, בגלל שזה ילדים קטנים הם פשוט לא הסכימו.

דוד ביטן: אז פה אתם צריכים לשים דגש, בשכונות האלה הדגש צריך להיות ממש יותר רחב מאשר במקומות אחרים.

דוד ביטן: זה לא פר בן אדם, יש שם בעיות מיוחדות שצריכים לטפל בהם, לא רק לפי תקציב של פר בן אדם כמה יש לך, אלא ייחודי לכל שכונה ושכונה.

טלל דולב: אז אנחנו עוקבים אחרי התוכניות שלהם.

טלל דולב: טוב שהעלית את זה כי באמת קודם כל בראשון לציון הייתה ועדה יישובית לפני שבוע, כל האגפים בעירייה הציגו גם מה הם עושים בתקציב התוספתי, גם מה הם עושים בעצמם עבור יוצאי אתיופיה וראשון לציון, באמת חלק ממה שהם בחרו לעשות בתקציב הייעודי שאנחנו הקצינו להם זה לעשות התערבות באותם גני ילדים בשכונת רמת אליהו.

דוד ביטן: לעשות הסעות?

דוד ביטן: מה לעשות?

טלל דולב: גם לעשות הסעות למי שצריך, זה הרשות חייבת לעשות ומנסה לעשות, אבל למי שלא מסכים גם שהגנים יהיו יותר איכותיים ויהיו בהם יותר פעולות התערבות.

טלל דולב: הרשות בראשון עושה הרבה הסעות.

דוד ביטן: אוקיי.

דוד ביטן: נתחיל עם המשרד לבטחון פנים.

דוד ביטן: יש פה מישהו מהמשרד לבטחון פנים?

שלומית אבינח: נתחיל עם אלה שכאן, משרד הקליטה, דוד יאסו.

דוד ביטן: בבקשה.

דוד יאסו: בוקר טוב.

דוד יאסו: כפי שטלל ציינה בעצם 'הדרך החדשה' היא יותר בניהולה וכיוונה של טלל, משרד העלייה והקליטה העביר את הפעולות שהיה מבצע אותן בעבר מ-2016 ו-2017 ליחידה ולמשרדי הממשלה.

דוד יאסו: אנחנו כעיקרון כמשרד עוקבים יחד בוועדת ההיגוי לראות את יישום החלטת הממשלה.

דוד יאסו: אנחנו במשרד העלייה והקליטה מתפעלים עולים עד 15 שנה בארץ.

דוד יאסו: לשאלתך, באותם יישובים שיש בהם עולים חדשים, כן אנחנו מעבירים למשל תמיכות.

דוד יאסו: אם בעבר היו לנו מוקדים, היום המוקדים כבר הוטמעו, בדרך שציינה טלל, הוטמעו בתוך הרשויות.

דוד יאסו: כרגע אין לנו פעולה ממוקדת בתוך הרשויות, אלא בתוכניות שאנחנו מעבירים להם ויש גם תקציבים שמועברים לרשויות מקומיות.

דוד ביטן: איזה שינויים לדעתך צריך לעשות כדי לקדם עוד יותר את עולי אתיופיה מבחינת ההיקף של משרדי הממשלה, שלא עושים היום, או שלא עושים מספיק?

דוד יאסו: קודם כל במה שהתחלת, אתה או טלל, נדמה לי, שציינתם את נושא התעסוקה.

דוד יאסו: אם אתה מדבר על משרדי ממשלה, לא יכול להיות אחרי 40 שנה שעדיין אין במשרדי הממשלה לא מנהלי אגפים, לא אגפים בכירים, לא סמנכ"לים.

דוד יאסו: זו הדוגמה האישית שצריכה להיות, משם צריכה לצאת ההנחיה לשטח.

דוד יאסו: עדיין אם אתה נותן את הטיפול כמו שטלל אמרה כרגע, מה שהיה בראשון לציון, זה בסדר, זה טוב, אתה פותר את הבעיה נקודתית, אבל צריך לפתור את הבעיה מערכתית, מערכתית נפתרת לא רק במקום הספציפי אלא בראייה רוחבית, וזה אני חושב שצריך קודם כל שמשרדי הממשלה יעסיקו ויקלטו ותאמין לי, יש בני קהילה מצוינים, באמת אני אומר לך, שלא יורדים מאף אחד, יש לך סגני אלופים משוחררים, יש לך אקדמאים, יש לך עורכי דין, יש הכול.

דוד ביטן: מה שהוא אומר בעצם, את אמרת שהמשכורות של העובדים מקהילת עולי אתיופיה הן נמוכות, הן קרובות לשכר המינימום פלוס מינוס, על מנת שזה ישתנה הממשלה צריכה לסייע, היא צריכה לקלוט אנשים במשרדי ממשלה, ברשויות המקומיות, בתאגידים, בחברות ממשלתיות, אחרת איך השכר יעלה?

דוד ביטן: זה לא נעשה.

דוד ביטן: זה שנותנים תקציב לעיריית ראשון או לעיריית רחובות או בת ים על מנת לעשות פעולות חברתיות זה יפה מאוד, אני לא נגד, ההיפך, הלוואי שזה יהיה אפילו יותר, אבל יש דברים, אם רוצים באמת לאחוז בשור בקרניו אז הנושא של הכשרות מקצועיות, לימודים אקדמאיים והנושא של שילוב בני הקהילה דווקא בעבודה ציבורית כזאת, במשרדי ממשלה וכו', אלה הדברים שלאורך שנים יביאו לשינוי.

דוד ביטן: אחרת הם לא יתקדמו לשום מקום.

דוד ביטן: אז בסדר, אז נותנים להם תקציב לפעילות חברתית של נוער, נגיד שגרים בעיר מסוימת, זה לא מה שיפתור את הבעיה.

טלל דולב: אתה צודק לגמרי ולכן אני חושבת שאולי כדאי קודם כל לגבי נציבות שירות המדינה, אנחנו דיברנו אתמול ב - - -

דוד ביטן: כן, כן, אני רק עכשיו מנצל את ההזדמנות להגיד לך, כמי שעוסקת בזה ובעצם את מפקחת על כל הפעולות של משרדי הממשלה, שזה הדבר העיקרי.

דוד ביטן: אני לא מבין למה במשרד לבטחון פנים – יש עולי אתיופיה?

דוד ביטן: כמה יש להם?

דוד ביטן: אני לא מבין את זה, זה משהו מדהים, מה, הם לא יכולים להיות שוטרים?

דוד ביטן: הם לא יכולים להיות צוערים?

דוד ביטן: מה הבעיה?

דוד ביטן: אני לא מבין.

טלל דולב: זה לא כולל את המשטרה.

דוד ביטן: מה, צריך להיות פה משהו מיוחד?

דוד ביטן: למשל לדוגמה, בוא ניקח – אני חוזר על זה כי זה מפריע לי מאוד הדבר הזה.

דוד ביטן: זה לא כולל שוטרים, את אומרת?

טלל דולב: זה לא כולל שוטרים.

טלל דולב: דווקא במשטרה יש ייצוג אפילו יותר מהולם.

דוד ביטן: הנה, בטחון פנים, 1.8%.

טלל דולב: 1.8% זה אחוזם באוכלוסייה.

דוד ביטן: אבל זה העניין, הם לא צריכים להיות לפי האחוז באוכלוסייה כי הם צריכים קידום, אחרת הם יישארו – לפי האחוז מה זה נותן?

טלל דולב: אני מסכימה איתך - - -

דוד ביטן: זה לא הולך לפי האחוז שלהם באוכלוסייה.

טלל דולב: אני לא רוצה שזה ייראה שזה ויכוח כי אין לנו ויכוח.

דוד ביטן: משרד החוץ 0.7%, אף אחד מהם לא יכול להיות שגריר, קונסול, עובד שגרירות?

דוד ביטן: מה, בשביל זה צריכים להיות – משרד התחבורה, 0.8%.

דוד ביטן: מה זה 0.8% משרד התחבורה?

דוד ביטן: שירותי דת 1%.

דוד ביטן: פה אני לא מבין למה, אבל אני עוזב את זה, יש להם את העניין של הקייסים.

דוד ביטן: משרד המשפטים, 1.1%.

דוד ביטן: החבר'ה שלהם לא יכולים לעבוד בפרקליטות או להיות עובדים של בתי המשפט?

דוד ביטן: אני לא מדבר על שופטים, בסדר, נשים אותם בצד, עובדי בתי המשפט, הוצאה לפועל.

דוד ביטן: תראו, הכול טוב ויפה בתוכניות, אבל אם אתם לא תאחזו את השור בקרניו ולא תעשו תוכנית בעניין הזה אנחנו נשב פה בעוד חמש שנים עם אותה בעיה.

טלל דולב: אתה צודק.

דוד ביטן: אותה בעיה, אז מה עשינו פה?

טלל דולב: אתה צודק לגמרי - - -

דוד ביטן: אתם לא מטפלים בדבר הכי חשוב, מטפלים באופן כללי מסביב, דואגים לגני הילדים, דואגים לדיור.

דוד ביטן: דיור למשל זה מאוד חשוב, בדיור אני רואה שזה מטופל, אין שום בעיה, אני גם לא רואה עולי אתיופיה שאין להם איפה לגור.

דוד ביטן: יש בעיה אחרת, שהם מצופפים את עצמם בשכונות מסוימות וזה יוצר בעיה חברתית.

דוד ביטן: אני פעם פניתי לשר שטרית כשהיה שר השיכון, אני הייתי אז בעירייה, הייתי חבר מועצת עיר, לפני שנים, ואמרתי לו: תפסיקו לתת הלוואות טובות לעולי אתיופיה בשכונות הספציפיות האלה.

דוד ביטן: אל תיתנו להם, הוא אמר לי: מה?

דוד ביטן: מה פתאום?

דוד ביטן: איך אני יכול לעשות את זה?

דוד ביטן: אמרתי לו: יש פה כבר 1,200 דירות שנקנו מתוך 3,200 על העניין הזה.

דוד ביטן: הוא לא רצה, הוא אפילו זרק אותי מהחדר.

דוד ביטן: אחר כך בא זאב בוים וכן עשה את הדבר הזה ומנע, לא נתן יותר משכנתאות למי שקונה דירה ברמת אליהו בראשון.

דוד ביטן: זאת אומרת הוויסות הזה אפשרי, כי אחר כך זה יוצר בעיות אחרות, אז למה לא לקבל החלטות מראש?

טלל דולב: אז אני אגיד לך ככה, אני אתייחס אחד אחד, אבל אני מציעה שבאמת - - -

דוד ביטן: אנחנו נשמע אותם, אבל אני עכשיו מנצל את ההזדמנות שאת פה.

טלל דולב: אין בעיה, אתה יכול לשמוע אותי מתי שאתה רוצה, אני רוצה לנצל את ההזדמנות שהמשרדים פה באמת כן לאחוז את השור בקרניו ושנשמע דיווח של זרוע העבודה במשרד העבודה והשירותים החברתיים, של האנשים שעסקו בתעסוקה.

טלל דולב: מתן חמו.

מתן חמו: שלום, נעים מאוד.

מתן חמו: אז אני אחזור ככה אולי על חלק מהנתונים שטלל כבר הציגה.

מתן חמו: בחמש השנים האחרונות היו לזרוע העבודה בשלוש תוכניות שונות 3,700 משתתפים יוצאי אתיופיה, התוכנית המרכזית היא תוכנית 'למרחק', תוכנית הכוון שהשתתפו בה 2,900 משתתפים.

מתן חמו: כמו שטלל אמרה, ממחקר שעשה עבורנו מכון ברוקדייל ראינו שבקרב כלל המשתתפים לעומת קבוצת ביקורת השכר החודשי הממוצע עלה ב-650 שזה היה 10%.

מתן חמו: חשוב להגיד שזה כלל המשתתפים, בקרב המשתתפים שהשתתפו בהכשרות איכותיות שזה מעל 1,000 מתוך המשתתפים העלייה הייתה משמעותית הרבה יותר.

מתן חמו: אנחנו מדברים על 200 הנדסאים שהשתלבו בחברות מובילות במשק בשכר התחלתי של 10,000 ₪ עם אופק להתקדמות.

מתן חמו: אנחנו רואים ש-85% מהמשתתפים הושמו בעבודה חדשה, חלקם עבדו לפני כן, חלקם לא עבדו בכלל.

מתן חמו: זאת אומרת שהתוכנית מראה גם הצלחה במדדים של שילוב בתעסוקה וגם של קידום בשכר.

מתן חמו: כמו שטלל אמרה, בשנים האחרונות הפער באחוז ההעסקה הצטמצם והגיע לכך שעולי אתיופיה, או יוצאי אתיופיה גם ילידי הארץ, מועסקים באחוז דומה לכלל החברה הישראלית, אבל נתוני הלמ"ס של 2019 מראים על פער של משק בית שמגיע ל-5,000 ₪ בממוצע, זאת אומרת משק בית של שני הורים שאינם יוצאי אתיופי הוא סביב כ-20,000 ₪ בממוצע ומשק בית של יוצאי אתיופיה הוא עדיין 15,000 ₪.

דוד ביטן: אחד עובד רק?

שלומית אבינח: לא, הם עובדים בשכר נמוך.

דוד ביטן: לא, אבל עדיין שכר המינימום זה 5,300 או 5,400, אז מה?

מתן חמו: זה ממוצע למשק בית שיש בו שני מפרנסים.

דוד ביטן: אם שניהם עובדים הכול בסדר.

שלומית אבינח: הוא אמר, 15 מול 20.

דוד ביטן: לא, הוא אמר 5.

שלומית אבינח: לא, הפער בין 20 ל-15.

מתן חמו: משק בית עם שני מפרנסים, הפער הוא בין 20,000 לזוג במשק בית ששני ההורים ילידי הארץ, לבין 15 שלפחות אחד מבני הזוג הוא יוצא אתיופיה.

טלל דולב: שזה שיפור יחסית למה שהיה לפני שנים.

דוד ביטן: כמה נשים אתיופיות במשפחות עובדות?

דוד ביטן: מה האחוז שלהן לעומת האחוז באוכלוסייה?

מתן חמו: אחוז הנשים יוצאות אתיופיה שמועסקות אפילו גבוה מאחוז הנשים המועסקות בממוצע כלל החברה הישראלית, הבעיה היא לא ההעסקה, אלא עצם היותם עובדים בשכר נמוך.

דוד ביטן: אתה משרד הרווחה, נכון?

מתן חמו: משרד הרווחה, זרוע העבודה.

דוד ביטן: אז תגיד לי, כמה עובדים ברשויות או במשרד, עובדות סוציאליות למשל או דברים מהסוג הזה, יש מעולי אתיופיה שהן לא בתוכניות ייעודיות של עולי אתיופיה?

דוד ביטן: זאת אומרת איפה שאתם חייבים עולה מאתיופיה.

דוד ביטן: כמה לא בתוכניות האלה?

דוד ביטן: יש כאלה?

מתן חמו: בקרב עובדות המשרד, לפי הדוח שאתמול התייחסה אליו מור ברזני מנציבות שירות המדינה, דווקא במשרד העבודה והרווחה יש עמידה ביעד, שזה, אני מניח, משהו סביב כ-2%, טלל יכולה לדייק אותי אם אני מתבלבל.

מתן חמו: המטרה שלנו היא לשלב את יוצאי אתיופיה באופן רוחבי, גם מהייטק ועד משרות כניסה בענפים אחרים.

דוד ביטן: לא שאלתי אם עולי אתיופיה עובדים או לא עובדים, זה בסדר גמור, אם היעד הוא 2% אז אתם עומדים בו, אולי קצת שיפור קל צריך, אני חושב, פה – אה, יש להם 3.3%.

דוד ביטן: מה היעד באמת?

טלל דולב: היעד הוא אחוזם באוכלוסייה, שזה בערך 1.7%.

דוד ביטן: אז במשרד העבודה והרווחה הם כפול, אין בעיה.

דוד ביטן: אני שואל, הסיבה גם שהם עובדים זה בתוכניות ייעודיות לעולי אתיופיה, נכון?

דוד ביטן: שם אתם חייבים את עולי אתיופיה, אחרת את מי תעסיקו?

דוד ביטן: אני מדבר על עובדות סוציאליות שלא עובדות בתוכניות של עולי אתיופיה, יש כאלה?

דוד ביטן: יש או אין?

דוד ביטן: זאת אומרת האם הם משולבים בפעילות רגילה של משרד העבודה והרווחה, ברשויות, בעמותות או במקומות אחרים, או רק בתוכניות ייעודיות?

מתן חמו: יש כאן נציגה נוספת מזרוע הרווחה, וורקי אולי יכולה להתייחס באופן יותר מדויק לתחום העובדות הסוציאליות.

דוד ביטן: אז אין תשובה, טוב.

שלומית אבינח: אסנת רחמים ממשרד השיכון.

דוד ביטן: בבקשה.

אסנת רחמים: בוקר טוב לכולם, בוקר טוב, אדוני היושב ראש, בוקר טוב לחברי הוועדה ולכל המשתתפים.

אסנת רחמים: אני אסנת רחמים, מנהלת תחום תוכניות סיוע במשרד השיכון ואחראית על תחום המשכנתאות של משרד השיכון.

אסנת רחמים: כמו שטלל אמרה, אנחנו בשלוש שנות התוכנית הגענו ל-750 משפחות שרכשו דירה בסיוע התוכנית.

אסנת רחמים: תוכנית המשכנתאות, להזכיר לכולם את העקרונות שלה, היא נותנת 600,000 שקל בתנאי ריבית מיוחדים, עשר שנים ללא ריבית, ו-15 שנים נוספות של 2% ריבית.

אסנת רחמים: לכל שנות התוכנית הוקצו 800 הלוואות כאלה ובשלוש שנים הגענו ל-750 כש-50 בתהליך של רכישה.

אסנת רחמים: אנחנו באופן מלא הצלחנו להגשים את יעדי התוכנית.

שלומית אבינח: אסנת, יש יעד להרחיב את זה?

שלומית אבינח: זאת אומרת בגלל שזה הצליח?

אסנת רחמים: אנחנו מאוד מאוד מקווים שהממשלה תאשר ותיתן לנו אישור תקציבי להמשך התוכנית.

שלומית אבינח: לעוד כמה זוגות?

אסנת רחמים: בחצי השנה האחרונה אנחנו חשבנו על כל מיני אופציות, אולי לשנות, אולי לשנות את הריביות, לשנות את גובה ההלוואה והגענו למסקנה שהתוכנית כמו שהיא היא הכי טובה והיא הכי ניתנת לניצול מלא וליישום מלא.

אסנת רחמים: אנחנו מאוד מאוד רוצים להמשיך את התוכנית לשנים הבאות.

דוד ביטן: מה קורה עם העולים החדשים שעלו בשנתיים האחרונות מאתיופיה?

דוד ביטן: הם הגיעו למצב שהם יכולים להשתלב בתוכנית הזאת או עדיין לא?

אסנת רחמים: אין לנו נתונים לגבי מי רכש דירה בשנתיים האחרונות לעלייתו, אבל כל מי שהוא יוצא אתיופיה יכול להשתתף בתוכנית כמובן.

אסנת רחמים: מה שאני יכולה להגיד, בשלוש ההרשמות שנעשו בשלוש השנים נרשמו 6,241 משפחות לתוכנית.

דוד ביטן: את יכולה להגיד לי איפה רכשו את הדירות האלה, פלוס מינוס?

אסנת רחמים: הדירות נרכשו ב-81 יישובים בפריסה נרחבת בכל הארץ.

אסנת רחמים: יש יישובים מובילים כמו אשקלון, נתניה, רחובות, ראשון לציון.

דוד ביטן: בסדר, תמשיכו בזה.

אסנת רחמים: הפריסה היא מאוד נרחבת לעומת התוכנית הקודמת שנרכשו דירות ב-31 יישובים.

דוד ביטן: אתם מתכוונים להגדיל את התוכנית הזאת או לשפר אותה, לתת יותר תקציב?

דוד ביטן: מה המצב?

טלל דולב: אנחנו כרגע בתהליכי גיבוש אחרונים של תוכנית חדשה לקראת תקציב המדינה עכשיו.

דוד ביטן: מה ההמלצה שלך, להגדיל את התוכנית?

טלל דולב: התוכנית היא מאוד יקרה.

דוד ביטן: ברור, זה דיור.

טלל דולב: התוכנית של אותם 800 זוגות עומדת מול כל יתר הפעילויות בתוכנית שמגיעות לאלפי אנשים.

טלל דולב: יחד עם זאת התוכנית היא מאוד מאוד מצליחה וכן מספקת פתרונות מאוד טובים לאותן משפחות שזוכות בה.

טלל דולב: זה משחק של סדרי עדיפויות.

דוד ביטן: בסדר, אבל את יודעת, הנושאים העיקריים זה דיור, תעסוקה והשכלה.

טלל דולב: נכון.

דוד ביטן: אז צריך להתלבש על זה, אין מה לעשות.

דוד ביטן: נכון שזה מוריד אולי ממקומות אחרים, אבל זו תוכנית שתופסת את אחת הבעיות המרכזיות.

דוד ביטן: בכלל דיור זו בעיה של כל תושבי מדינת ישראל, לא רק של עולי אתיופיה.

טלל דולב: נכון.

דוד ביטן: איזה משרד עוד?

דוד ביטן: אז הכול תלוי בך בעצם, את צריכה להמליץ על הדברים.

טלל דולב: הכול תלוי בי כי אני צריכה להמליץ, אני - - -

דוד ביטן: אז אולי נביא אותך לפה כל יום, בסוף תמליצי מה שאנחנו רוצים.

טלל דולב: אני עושה משא ומתן עם אגף התקציבים, אבל זה הכול תלוי בכם, כי מי שמאשר בסוף ומחליט על סדרי עדיפויות זה לא אני.

דוד ביטן: אוקיי, אבל את צריכה להמליץ.

שלומית אבינח: אינה זלצמן.

דוד ביטן: מאיזה משרד?

טלל דולב: החינוך.

אינה זלצמן: אני אתחיל בזה שאנחנו מאוד גאים בהישגים שהצלחנו להביא בשנים האחרונות, גם מבחינת תוכניות והניצול של התקציב, אבל גם באמת מבחינת הישגים, חלקם טלל דיברה עליהם, אם זה העלאת אחוזי הבגרות, אם זה העלאת השתתפות תלמידים מצטיינים ומחוננים.

אינה זלצמן: אתה ציינת, אדוני היושב ראש, לגבי המיקוד, אז אנחנו עובדים במיקוד בעיקר של 24 רשויות ששם זיהינו שאנחנו צריכים לתת את המענים.

אינה זלצמן: לכל רשות, לכל בית ספר, לכל גן נבנית החליפה המתאימה כדי שבאמת נוכל לתת את המענים החינוכיים הנדרשים, זה כולל גם תוכניות כמו הדרכת הורים שיש צורך, זה כולל תוכניות במקצועות הליבה וכמובן עם אופק לאקדמיה.

דוד ביטן: אוקיי.

דוד ביטן: המשרד הממשלתי הבא?

אינה זלצמן: לא, אפשר להגיד מילה טובה גם, אדוני היושב ראש.

שלומית אבינח: הטוב הוא מובן מאליו.

דוד ביטן: מה שבסדר בסדר, אני לא מתלונן.

אינה זלצמן: טוב, זה מספיק.

דוד ביטן: אני יכול לשאול אותך שאלות קשות, אבל התעלמתי מזה.

דוד ביטן: כמו למשל השילוב שלהם בבתי הספר, אבל אני עוזב את זה, אני נותן לכם את האופציה להמשיך לעבוד.

דוד ביטן: כל עוד העבודה נעשית אז על הכיפק, כל הכבוד.

דוד ביטן: הנה, בסדר?

שלומית אבינח: וורקי קסאי, משרד הרווחה.

דוד ביטן: היינו במשרד הרווחה.

טלל דולב: לא, היינו במשרד העבודה.

טלל דולב: יש עבודה ויש רווחה, אבל יכול להיות שכדאי שנמשיך עם משרד החינוך, עם חגית מישקין שעוסקת בנושא של שילוב עובדי הוראה.

דוד ביטן: אבל היא כבר עלתה.

וורקי קסאי: היי, שלום, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, מנהלת תחום העולים במשרד.

וורקי קסאי: משרד הרווחה והשירותים החברתיים הפעיל במסגרת התוכניות של 'הדרך החדשה' מספר תוכניות, תוך כדי תנועה במהלך שלוש השנים האחרונות נעשתה גם למידה, אז אני יכולה לציין שהפעלנו תוכניות של הכשרת עובדים סוציאליים, אני מדברת על כלל המחלקות של רשויות במיקוד, בקרב 17 מחלקות העברנו הכשרה שעסקה בנושא של עמדות ודעות קדומות.

וורקי קסאי: הפעלנו גם תוכניות לבני נוער, גם של נוצ"ץ, של נוער וצעירים, מעטפת שירות מבחן לנוער.

וורקי קסאי: כאשר התחלנו את התוכנית של 'הדרך החדשה', למי שזוכר, אחוז הנערים ממוצא אתיופי שהיו גם בכלא אופק ולא משולבים בתוכניות היה מאוד גבוה, נדרשנו לבנות תוכניות יותר ממוקדות לבני נוער ולמשפחות ואזרחים ותיקים וזה מה שעשינו במהלך השנים האחרונות.

וורקי קסאי: נבנו תוכניות בתוך הקהילה ועבדנו על הנושא גם של הפחתה של הוצאה חוץ ביתית והפעלנו תוכניות שנועדו לתת בקרב משפחות של נערים עוברי חוק, תוכניות שנועדו יותר לסייע גם להורים להבין את התהליך שהבן שלהם עובר, והצמדנו למשפחות מלווי משפחות שסייעו להם גם כשהם מגיעים לבתי משפט, גם כשהם מגיעים למסגרות ועושים את כל התהליך הפלילי.

וורקי קסאי: אותו דבר עשינו בתוך המחלקות לשירותים חברתיים, משפחות קיבלו עובד סוציאלי אישי לצד מלוות משפחה שנועדה להנגיש להם את הנושא של השפה, של החסם השפתי.

וורקי קסאי: ראינו שהשילוב של עובדת סוציאלית לצד מלוות משפחה מביא לתוצאות מאוד טובות ומשמעותיות ואף משפיע על האמון - - -

דוד ביטן: את מרגישה את השינוי בעקבות הפעילות שלכם בנושא של הרווחה לאורך השנים האחרונות?

דוד ביטן: יש שינוי, משמעותי או לא משמעותי?

וורקי קסאי: כן, אני עובדת 17 שנים בשירותי הרווחה, אני באה משירות מבחן לנוער והיום אני עובדת במינהל שירותים חברתיים ואישיים, אני לגמרי רואה את השינוי וזה מה שעמדתי להגיד, שאני רואה את השינוי בכך שיש יותר אמון של הקהילה בעובדים הסוציאליים ובגורמי הרווחה, מה שבעבר היה הרבה יותר קשה והחשדנות שהייתה שם והקושי שלהם באמת לקבל את מה שהעובדת הסוציאלית רוצה להציע להם.

וורקי קסאי: אנחנו היום עובדים איתם יד ביד ואנחנו בהחלט רואים את הרצון שלהם לקבל את השירות שאנחנו מציעים להם.

וורקי קסאי: ואני יכולה לתת דוגמה.

וורקי קסאי: אני באה מהשטח, עבדתי עד לא מזמן, אם יש לי שנייה לתת דוגמה לשתי אימהות שכשהן סיימו את התהליך שלהן בתוך שירותי המבחן הן התחננו שמלוות המשפחה תמשיך ללוות אותם מתוך זה שהם הרגישו שהיא הפה שלהם, הקול שלהם והיא זו שמסייעת להם לפתוח המון חסמים.

וורקי קסאי: חשוב לומר שזה לא רק מול שירותי הרווחה, אותם חסמים אנחנו פוגשים בכל המוסדות האחרים כשמגיעה איתם מלוות המשפחה, אם זה לביטוח הלאומי, אם זה למשרד השיכון ואם זה לכל גורם אחר.

וורקי קסאי: וזה מאפשר להם להבין גם איך הפרוצדורה עובדת, איך הבירוקרטיה עובדת וזה לתת להם כלים שבאמת מסייעים להם.

וורקי קסאי: אז אנחנו בהחלט רואים את השינוי, אבל אני חייבת לומר שהשינוי הוא משני הצדדים.

וורקי קסאי: מצד אחד גם אנשי המקצוע, העובדים הסוציאליים, צריכים לעבור תהליך של הבנה של האופן שבו הם מקבלים החלטות מקצועיות ולהבין את העמדות שהם מחזיקים ביחס לאוכלוסייה ואיך היא משפיעה בתהליך קבלת ההחלטות.

וורקי קסאי: כשראינו שיש קשר בין תהליך קבלת ההחלטות, בין העמדות שעובדים סוציאליים מחזיקים ביחס ליוצאי אתיופיה, לבין זה שיכולה להיות הוצאה מוגברת, אז עבדנו על זה, התחלנו לעבוד ואנחנו נמצאים בתהליך.

וורקי קסאי: יש לנו עדיין עבודה של מתן הכשרות לעובדים סוציאליים כדי שהם יבחנו לעומק ויעשו איזה שהם תהליכים רפלקטיביים לאופן שבו הם מקבלים החלטות, ביחס לכל אוכלוסייה אגב.

וורקי קסאי: היום זה יוצאי אתיופיה, אבל מחר זה יכול להיות אוכלוסייה אחרת, עולים חדשים וכל קבוצה שהיא אחרת ושונה, שהם יכירו ויידעו את התהליכים האלה.

וורקי קסאי: עוד נקודה שאני רוצה לציין זה ההפחתה של רישומים פליליים של קטינים עוברי חוק.

וורקי קסאי: כמו שאמרתי, עבדנו גם עם הנושא הזה של הקטינים וראינו שלפני כן מספר הרישומים היה מאוד גבוה, שזה היה 5.9% ב-2016 והיום זה עומד על 2.2%.

דוד ביטן: זה טוב מאוד.

שלומית אבינח: בכנסת ה-20 שרת המשפטים יזמה מהלך - - -

דוד ביטן: זה היה או לא היה?

שלומית אבינח: היה.

טלל דולב: היה, קרה, אבל זה מה שאנחנו - - -

וורקי קסאי: זה היה וגם הנושא של ההשמות החוץ ביתיות, זה נתון שעוד נצטרך לבדוק אותו לעומק, אבל אנחנו גם רואים מגמה של ירידה והפחתה בהוצאות החוץ ביתיות של ילדים ממוצא אתיופי.

דוד ביטן: זה דווקא מאוד מעודד, מה שאמרת.

וורקי קסאי: וזה קשור לנושא שאמרתי, לעניין הזה של ההכשרות.

דוד ביטן: וורקי, תודה רבה.

דוד ביטן: הנושא הזה של הירידה בתיקים הפליליים הוא מאוד חשוב, זה דווקא יפה מאוד.

שלומית אבינח: חגית מישקין ממשרד החינוך והמועצה להשכלה גבוהה.

דוד ביטן: טוב, בסדר.

דוד ביטן: אני רוצה לעבור לצרכנים של התוכניות, לא רק משרדי הממשלה.

יואל רזבוזוב: אתה תשמע תמונה אחרת.

דוד ביטן: יכול להיות, בוא נשמע.

חגית מישקין: שלום לכולם.

חגית מישקין: אני אחראית על כל הנושא של עובדי הוראה יוצאי אתיופיה במשרד החינוך.

חגית מישקין: כרגע אנחנו נמצאים על 717 עובדי הוראה, מורים וגננות.

חגית מישקין: התחלנו בתחילת הדרך עם 300, למעשה יותר מהכפלנו את המספר.

חגית מישקין: התוכנית של מורים וגננות, עובדי הוראה באופן כללי.

יואל רזבוזוב: בשלוש שנים?

חגית מישקין: במשך שלוש שנים, מאז תחילת 'הדרך החדשה' למעשה הכפלנו את המספר.

חגית מישקין: אנחנו פועלים על כל הרצף, החל מגיוס מועמדים איכותיים למכללות להכשרת מורים, אנחנו נותנים להם מעטפת, גם אקדמית וגם פרטנית במוסדות עצמם במהלך לימודיהם, יש לנו תוכנית שעוזרת להם להשתבץ בבתי הספר בשיתוף משרד החינוך וכמובן כל הליווי שהם נזקקים לו.

חגית מישקין: חשוב לי לציין שהתוכנית הזו היא תוכנית רשות, היא בחירה, אף אחד לא חייב להשתתף.

חגית מישקין: לגבי בתי ספר, אנחנו מכוונים לכל בתי הספר במדינת ישראל, אין לנו איזה שהיא עדיפות לבתי ספר שיש בהם ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה, להיפך, אנחנו רואים בשילוב של יוצאי אתיופיה שליחות בכל האוכלוסיות, בכל המגזרים שיש במדינת ישראל.

שלומית אבינח: חגית, תודה רבה.

דוד ביטן: פשוט אנחנו בלחץ של זמן, אנחנו מאוד מתנצלים.

דוד ביטן: גם לכל אלה שנמצאים בזום.

דוד ביטן: אם אנחנו לא נפנה אליהם אז אנחנו מאוד מתנצלים, כי הזמן שלנו הולך ואוזל.

שלומית אבינח: יוסי סבג מהמועצה להשכלה גבוהה.

יוסי סבג: אני אגיד בקצרה כי טלל התייחסה להרבה מהנתונים שלנו.

יוסי סבג: המועצה להשכלה גבוהה מנהלת את תוכניות הנגשה ההשכלה הגבוהה בצורה הוליסטית, החל מהשלבים הטרום אקדמיים ועד תארים מתקדמים וקליטת סגל אקדמי, דבר שמקרב יוצאי אתיופיה הייצוג מאוד מאוד מאוד נמוך.

יוסי סבג: נכון לתשע"ט, השנה האחרונה, מספר הסטודנטים יוצאי אתיופיה בכלל במערכת האקדמית היה כמעט 4,000 סטודנטים כשהיעד שלנו לסוף החומש, לתשפ"ב, 2022, הוא 1.7% סטודנטים לתואר ראשון.

יוסי סבג: נכון להיום אנחנו על 1.54%.

יוסי סבג: זה בגדול.

יוסי סבג: אם יש נתונים ודברים נוספים שתרצו שנדייק – באופן כללי גם כמובן יש את כל הנושא של המעבר של המלגות ממשרד העלייה והקליטה שגם שם הגדלנו, לא בהרבה, אבל הגדלנו את מספר מקבלי המלגות שלנו, מלגות 'מרום', לסטודנטים יוצאי אתיופיה לתואר הראשון.

שלומית אבינח: בתארים מתקדמים מה הנתונים?

שלומית אבינח: בתואר שני ותואר שלישי יש עלייה?

יוסי סבג: התואר השלישי זה גם אחת מהסוגיות והאתגרים שגם ציינו שיש לנו עדיין אתגר שם.

יוסי סבג: נכון להיום יש 24 סטודנטים לתואר שלישי במוסדות להשכלה גבוהה.

יוסי סבג: בשנה האחרונה הענקנו שש מלגות לסטודנטים בתואר שלישי ומלגה אחת לסטודנטית פוסט דוקטורט, אבל גם שם, זה גם חלק מהנושא של המעבר ממשרד העלייה והקליטה ואנחנו פועלים בנושא הזה.

דוד ביטן: תודה רבה.

דוד ביטן: כרגע אני רוצה לשמוע דווקא את הצרכנים של התוכניות.

שלומית אבינח: אבי מספין, טנא בריאות.

אבי מספין: תודה רבה לכם, תודה גם ליושב ראש.

אבי מספין: אני אתייחס בקצרה, ראשית התוכנית הזו באמת נולדה בדם, יזע ודמעות ומאז שהיא החלה לקח לה להניע לפחות שנתיים וחצי מתוך הארבע, רק להתכנס סביב עצמה וסביב התוכנית ובשנה וחצי האחרונות אני יכול להתייחס במיוחד לנושא של משרד הבריאות.

אבי מספין: יש עבודה מאוד יפה, התקדמות מאוד טובה, יחד עם זאת הזמן הוא מאוד קצוב ויש חשיבות מאוד מאוד גדולה להרחיב את התוכנית, להמשיך אותה, להמשיך לתקצב אותה בעוד כמה שנים כי התחלנו פעילות מאוד מאוד יפה.

אבי מספין: מה שייחודי בתוכנית הזו זה שיתוף פעולה גם של השטח, של הקהילה האתיופית, וגם של משרדי הממשלה והרשויות.

אבי מספין: לא תמיד הולכים יד ביד, יש חילוקי דעות, אבל יש כאן שיתוף פעולה הדוק ובשביל שנוכל להמשיך אותו ולהמשיך ולתת את הדברים לשטח אנחנו חייבים להמשיך אותה ולתקצב אותה גם לשנים הבאות.

דוד ביטן: אתם מרוצים מהתוכנית הזו באופן כללי?

אבי מספין: באופן כללי, שוב, אני לא רואה את כל התמונה של התוכנית של 'הדרך החדשה', יש מקומות שהתהליכים התחילו טוב כבר בהתחלה, כמו במערכת החינוך והצבא.

אבי מספין: בתחומים אחרים היה קושי מאוד גדול כי רוב התוכניות היו תחת המשרד לקליטת עלייה ולקח זמן עד שמשרדים אחרים הטמיעו את התוכניות בתוך המשרדים שלהם.

אבי מספין: לכן התהליך לקח בין שנתיים לשנתיים וחצי עד שהתוכניות הוטמעו במשרדים הנוכחיים ולמעשה התוכנית היא לארבע שנים, לכן נותרה שנה וחצי ובשנה וחצי האחרונות הפעילות התחילה והייתה עשייה, אבל זו עדיין עשייה שהיא בתחילתה.

אבי מספין: אני יכול להעיד על משרד הבריאות, אני מקווה שתיתנו גם לגידי פרץ שנמצא שם לדבר, שיש לו את המספרים ואת הנתונים.

אבי מספין: יש עבודה מאוד יפה, עבודה טובה, אבל היא בהתחלה ויש חשיבות להמשיך אותה, לתקצב אותה ולהרחיב אותה.

אבי מספין: אם זה ייתקע וייקטע עכשיו מה הועילו חכמים בתקנתם מה שנקרא.

דוד ביטן: איזה שינויים אתה חושב שצריך לעשות בתוכנית ההמשך?

אבי מספין: קודם כל התקציב הוא מוגבל.

אבי מספין: אני אתייחס לתחום הבריאות, אנחנו רואים בשטח גם בתחומים שקשורים לאורח חיים בריא ולידע ולמידע שהקהילה צריכה לקבל בשפה המותאמת וגם תחומים נוספים של בריאות הנפש, צריך ללוות את האנשים ולסייע להם תוך גישור ותרגום וזה תהליך שלוקח זמן וזה מצריך גם תקציב, כרגע אנחנו פועלים במסגרת מצומצמת.

דוד ביטן: אתם מתכוונים להגדיל את התקציב בנגלה הבאה או לא?

טלל דולב: מה זה אנחנו מתכוונים?

טלל דולב: עוד פעם, אתה מביא את התקציב.

דוד ביטן: לא, עזבי אותך, ההמלצה המקצועית מה?

דוד ביטן: את יודעת שבלי המלצה מקצועית זה לא שווה כלום.

טלל דולב: יש המלצה מקצועית להמשך של התוכנית עם דגשים טיפה שונים, כמו שאמרת יותר דגש על תעסוקה, יותר דגש על נושאים של - - -

שלומית אבינח: דיור אתם מתכוונים ל - - -

טלל דולב: אנחנו מתכוונים להכניס גם את הדיור, אבל הדגש הגדול שלנו על תעסוקה וחינוך.

דוד ביטן: בסדר, אנחנו בסיכום נתייחס.

שלומית אבינח: משרד המשפטים רוצה.

דוד ביטן: לא משרדי ממשלה, הבנו את המסר של משרדי הממשלה.

דוד ביטן: יש עוד מישהו שיכול לעלות?

אווקה זנה: אני אומר, אדוני, אני קצת שונה ממשרדי ממשלה.

דוד ביטן: אתה גם משרד ממשלתי.

אווקה זנה: אבל אני די שותף של טלל.

אווקה זנה: אני ראש היחידה למאבק בגזענות במשרד המשפטים.

דוד ביטן: ראיתי אותך אתמול.

אווקה זנה: נכון, אדוני, היה כל כך קשה, אז אמרתי שאני אבוא לכאן.

אווקה זנה: ברשותך, אדוני היושב ראש, היחידה למאבק בגזענות הוקמה בהחלטת ממשלה מספר 1958 כתוכנית משלימה ל'דרך חדשה'.

אווקה זנה: אדוני זוכר את מחאות 2015, מחאות שהיו על רקע אלימות שוטרים, אותו אירוע מאוד משמעותי של חייל לבוש מדים מוכה על ידי שוטר ולמעשה הדרישה של הרבה מאוד צעירים, אנחנו פה מתבלבלים הרבה פעמים בניסוח, במינוח של עולי אתיופיה, יש הרבה מאוד ילדים שנולדו פה וגדלו פה והם לא יוצא ולא עולה, אותם צעירים שרובם הגדול התחנכו וגדלו על מערכת החינוך הישראלית ממלאים את חובתם האזרחית הרגישו ומרגישים עדיין, אדוני, בנושא של שיטור יתר, אם אפשר להתייחס לזה, עדיין כמי שלא מקבלים את האפשרות להתהלך חופשי בארץ הזאת.

אווקה זנה: זו הייתה מחאה גדולה ולשמחתי הגדולה ולשמחתם של יוצאי אתיופיה ראש הממשלה שמע את הנושא הזה, אני יודע שהוא מחויב לנושא הזה והוא לקח והוביל גם באמצעות ועדת שרים שהוא עומד בראשה, אני חושב שאולי זו אחת הוועדות היחידות שראש הממשלה מוביל את זה, וגם באמת בהתייחסות משמעותית להיבט של גזענות והתכלול של הנושא הזה.

אווקה זנה: לכן היחידה הוקמה בהחלטת ממשלה ואנחנו עוסקים בשלושה נושאים מרכזיים.

אווקה זנה: אנחנו מקבלים תלונות מאזרחים.

אווקה זנה: היחידה הוקמה אמנם על בסיס ועדה שעסקה ביוצאי אתיופיה, אבל היחידה עוסקת בכל היבטי הגזענות בישראל.

אווקה זנה: לצורך העניין אנחנו מקבלים תלונות מחרדים, מאזרחים ערבים, מעדות המזרח, להט"בים וכן הלאה, זאת אומרת המגוון של האוכלוסייה הישראלית שחווה אפליה על רקע המוצא שלה בקבלת שירות ממשלתי הוא רחב.

דוד ביטן: אתה מתעסק לא רק בעולי אתיופיה בנושא של הגזענות.

אווקה זנה: לא רק, אבל במסגרת החלטת הממשלה לשמחתי נכתב שאנחנו גם מלווים ובודקים את התוכניות ואת היישום שלהן ואת האופן של היישום שלהן.

דוד ביטן: איזה גילויי גזענות אתה רואה במסגרת העבודה שלך בנושאים האלה?

אווקה זנה: אנחנו מוצאים על פי הפילוחים שאנחנו עושים, יש ארבעה נושאים שאנחנו מגלים בהם תופעות בעייתיות, יש בנושא של חינוך, תעסוקה, שירותי דת ושיטור.

אווקה זנה: זה פילוח מתוך מאות פניות שאנחנו מקבלים.

דוד ביטן: שירותי דת?

אווקה זנה: כן.

אווקה זנה: זה דברים, אדוני, אני יכול לומר שרק בשנת 2019 התכנסה הרבנות הראשית והכריזה את מה שכבר הרב עובדיה יוסף קבע ב-73', שהם מקבלים את ההכרעה שלו.

אווקה זנה: לזה, אדוני, יש השפעה - - -

דוד ביטן: אני מציע שאנחנו נזמין אותו במיוחד על מנת לשמוע את העניינים האלה של הגזענות וכיצד מטפלים בזה במסגרת משרד המשפטים.

אווקה זנה: מצוין.

דוד ביטן: העלית את זה לתשומת ליבנו, אנחנו נתייחס לזה.

אווקה זנה: אני אשמח מאוד, אדוני, אנחנו מתכללים את כלל ה - - -

שלומית אבינח: בכנסת ה-20 דנו בדוח פלמור, זה היה דוח פלמור.

דוד ביטן: בסדר, אנחנו ננהל דיון.

דוד ביטן: אני גם רוצה במסגרת הדיון שתאמר לי, אני מכין אותך, מה הסמכויות שלך והאם אתה מנצל אותן.

דוד ביטן: חשוב לי מאוד הנושא הזה, אני יודע שיש לך סמכויות, האם אתה מנצל וכשאתה רוצה לנצל האם מישהו מפריע לך לנצל אותן, לעשות בהן שימוש?

דוד ביטן: אתה צריך לקבל אישור של משרד המשפטים לכל פעולה שאתה עושה?

אווקה זנה: אני אומר לאדוני, שוב פעם, אנחנו קיבלנו תפקיד על ידי הממשלה ללא סמכויות משמעותיות.

דוד ביטן: זאת אומרת אתה ראש בלי חיילים?

אווקה זנה: יש לי צוות של חמישה אנשים, צוות נהדר שעובד בתוך משרד המשפטים.

אווקה זנה: יש לנו 66 ממונים שאנחנו מכשירים אותם, מלווים אותם מקצועית במשרדי הממשלה.

דוד ביטן: איפה הממונים האלה?

אווקה זנה: בכל משרדי הממשלה כמעט, זה חלק מיישום החלטת הממשלה, ממשרד החינוך, התרבות, השיכון.

אווקה זנה: אנחנו למעשה, אדוני - - -

דוד ביטן: עזוב, אנחנו נעשה דיון מיוחד איתך.

דוד ביטן: אני רוצה לסכם, אין לי כבר זמן.

דוד ביטן: קודם כל אנחנו מודים לך על הסקירה, בנוסף לזה אני חושב שכן נעשית עבודה, רואים את זה, צריך להמשיך אותה.

דוד ביטן: רק, את יודעת, כשאת ממשיכה אותה תרימי קצת את התקציב למעלה טיפה.

דוד ביטן: זה לא יזיק לאף אחד.

טלל דולב: ביום שיצביעו על התקציב אני אבוא אליך.

דוד ביטן: אין בעיה.

דוד ביטן: זה דבר ראשון.

דוד ביטן: דבר שני, אני יודע שנעשית עבודה, אבל אנחנו צריכים להתלבש על הנושאים העיקריים, דבר ראשון נושא של תעסוקה.

דוד ביטן: אני אומר שלא יכול להיות מצב – אם אתם בונים על הסקטור הפרטי אז ודאי ששם המשכורות יהיו נמוכות, על מנת להעלות את ההכנסה לנפש לעולי אתיופיה צריכים להכניס אותם לפן הציבורי, שם הם יקבלו משכורות יותר גבוהות.

דוד ביטן: צריך לעשות את זה ואני לא רואה שאתם עושים את זה.

דוד ביטן: אני לא יודע, אולי זה לא בתחומך, אבל בגדול לא עושים את זה, לא נציב שירות המדינה.

דוד ביטן: אנחנו התחלנו לטפל בזה בכוונה.

טלל דולב: אנחנו נשמח לבוא להציג את התוכנית החדשה.

דוד ביטן: לא, זה סיכום.

דוד ביטן: דבר שני, נושא של הכשרות עבודה, צריך לטפל בזה.

דוד ביטן: אני לא רואה בתוכנית משהו מיוחד בנושא הזה.

טלל דולב: בתוכנית הבאה יש הגדלה.

דוד ביטן: בתוכנית הקיימת אין - - -

טלל דולב: בתוכנית הקיימת יש חלק קטן.

טלל דולב: יש מעט מדי, כן.

דוד ביטן: אבל בתוכנית הבאה אתם צריכים לקחת את זה בחשבון בצורה רצינית, אחרת עוד כמה שנים אנחנו נהיה באותו מצב.

דוד ביטן: דבר נוסף, הנושא של השיכון, צריך להגדיל את התוכנית, שהיא תהיה יותר תקציבית על מנת שיותר עולי אתיופיה יקנו דירה.

דוד ביטן: דבר שלישי, הנושא של הסטודנטים, לימודים, השכלה גבוהה.

דוד ביטן: צריך להגביר את הכניסה שלהם.

דוד ביטן: את זה עושים עם הערבים, אין סיבה שלא יעשו את זה עם האתיופים.

דוד ביטן: גם עולים חדשים, דרך אגב, לא רק אתיופים, אבל אנחנו דנים כרגע באתיופים, הנושא של כניסה ללימודים באוניברסיטה, היום זה לא בעיה ללמוד באוניברסיטה ולא במכללה, פשוט צריך לשים צ'ק על השולחן והכול בסדר, אבל יש חוגים שקשה מאוד להיכנס אליהם, החוגים האלה צריכה להיות, בדיוק כמו שלערבים יש, צריך גם לעולי אתיופיה שתהיה אפשרות להיכנס עם – את יודעת, לתת להם דחיפה.

דוד ביטן: את זה אני מבין שאין, נכון?

טלל דולב: יש, אבל עדיין לא מספיק מכוונים לחוגים היוקרתיים.

שלומית אבינח: משפטים, רוקחות, רפואה.

טלל דולב: עשינו צעד קטן, צריך לעשות את זה יותר.

דוד ביטן: בסדר, אז החוגים היוקרתיים, כמו שנותנים לערבים, אני מבקש להכניס את זה, גם בזה צריך לדון.

דוד ביטן: ודבר נוסף בנושא של ההשכלה הגבוהה זה הנושא של המלגות, להגדיל קצת את המלגות.

דוד ביטן: לא את הסכום שלהם, הסכום בסדר גמור, אין בעיה, אני מדבר על ההיקף של הזכאים, להגדיל את הנושא הזה.

דוד ביטן: ודבר נוסף שאני חושב שאתם צריכים לדון בזה, זה הנושא של החנינות.

דוד ביטן: מבצע החנינה גם לעולי אתיופיה וגם לעולים חדשים.

דוד ביטן: לצערי הרב, בגלל קשיי קליטה הם נכנסים יותר לעניינים האלה וצריך לתת להם דרך חדשה.

שלומית אבינח: מה שנעשָה לאתיופים לעשות לכלל העולים החדשים.

דוד ביטן: גם לכלל העולים.

דוד ביטן: אנחנו צריכים לעשות דיון על זה עם משרד המשפטים.

שלומית אבינח: גם נשיא המדינה.

דוד ביטן: נשיא המדינה אחר כך, אנחנו לא יכולים לתת הוראות לנשיא המדינה אם לעשות, אבל לעשות דיון עם משרד המשפטים שזו המלצה מספר אחת.

דוד ביטן: אנחנו נדון גם על עולים חדשים וגם על עולי אתיופיה לגבי היישום של העניין והאם צריך להרחיב על זה.

שלומית אבינח: ודיון על הגזענות.

דוד ביטן: את הדיון על הגזענות אנחנו נעשה בנפרד.

דוד ביטן: עוד משהו?

דוד ביטן: אתה רוצה להגיד משהו?

יואל רזבוזוב: אני מברך על הדיון הזה, גם מאתמול, גם ההמשך שלו היום.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרנו, אנחנו נכשלנו בקליטה ועכשיו זה הזמן - - -

דוד ביטן: לא נכשלנו, צריכים לעשות עוד דברים.

יואל רזבוזוב: אני חושב שנכשלנו.

יואל רזבוזוב: אתה אמרת שבתור חבר מועצה פנית וזה, שניסו לרכז במקום אחד.

דוד ביטן: כן, לא שמעו לי אז.

דוד ביטן: עכשיו יש שם בעיות בשכונה הזאת.

דוד ביטן: אם היו שומעים לי אז לא הייתה בעיה.

יואל רזבוזוב: אז עכשיו אנחנו צריכים לתקן.

דוד ביטן: כשהיו 400 משפחות לא שמעו, כשהיו 1,200 לא הייתה להם ברירה, זה היה המצב.

יואל רזבוזוב: וככל שנכניס ונשלב בסקטור הציבורי כמובן שכולנו נרוויח.

דוד ביטן: טוב, תודה רבה לכם.

דוד ביטן: הישיבה נעולה.