ועדת הכספים, כנסת 23, פרוטוקול מספר 88, 2020-07-13 10:30

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: שמתי על סדר היום את העניין של דיווח ונתונים על ביצוע התקציב ותכניות הסיוע, אבל בינתיים יצאה תכנית של ראש הממשלה ושל שר האוצר שמגיעה לישיבת ממשלה היום ואחר כך תצטרך להגיע לכנסת לקריאה ראשונה ולהיות מחולקת לוועדות השונות.

משה גפני: אנחנו עדיין עוסקים בבעיות שהיו בביצוע של תכניות הסיוע שניתנו עד היום.

משה גפני: אני שומע שיש קשיים עם הנושא של ההלוואות והעסקים בסיכון, בעיות בתכניות עצמן, בעיות במענקים שניתנו לאנשים.

משה גפני: יכול להיות שנצטרך לתת את הדעת על זה.

משה גפני: אנחנו נצטרך לראות מה הממשלה מאשרת ומה היא מביאה למליאת הכנסת.

משה גפני: כנראה שנצטרך לאשר את חוק יסוד: משק המדינה כדי להעביר כסף לתכנית הזאת, בדיוק כמו שעשינו בפעם הקודמת, רק שהפעם נהיה יותר מדויקים.

משה גפני: כשיביאו לכאן את חוק יסוד: משק המדינה, יצטרכו לפרט בפנינו לאן הולך הכסף, לאיזו תכנית הוא הולך, כמה לכל נושא מוקצב.

משה גפני: כשנדע יותר את הפרטים, נצטרך לראות אם אנחנו חלק מהעניין.

משה גפני: אני אבקש לדעת מה נעשה עם ה-500 מיליון שקל.

משה גפני: אמרנו שאנחנו רוצים שהם ילכו לכאלה שלא פוטרו, למפעלים שהשאירו את העובדים.

משה גפני: היה מדובר אז שחלק מהכסף הזה ילך למטרה הזאת.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה נעשה עם הדבר הזה.

משה גפני: הזמנתי לכאן את העובדות הסוציאליות כדי שיגידו לנו את הבעיה.

משה גפני: אני לא בטוח שזה נושא של ועדת הכספים, אבל מכיוון שהדיון הוא דיון בין האוצר לבין העובדות הסוציאליות, אנחנו נשמע אותן, נקיים איזה דיון קצר בעניין.

משה גפני: אם אנחנו יכולים לעזור, כמובן שנשתדל לעזור.

משה גפני: אנחנו מתחילים עם הצעות לסדר.

בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, אני שמח על דבריך בפתיחה לגבי זימון העובדים הסוציאליים.

בצלאל סמוטריץ': שביתתם נכנסת עמוק אל תוך השבוע השני, כאשר לא נראה שבמשרד האוצר יש שיח רציני ומשמעותי.

בצלאל סמוטריץ': אנחנו נמצאים בתקופה קשה בריאותית וכלכלית, תקופה שיש לה השלכות מאוד משמעותיות על מערך השירותים החברתיים והסוציאליים שהמדינה צריכה לתת לאזרחיה.

בצלאל סמוטריץ': אני נכחתי בהפגנה של העובדים הסוציאליים, דיברתי על זה שהם אלה שעושים עבורנו את העבודה, על זה שהם תומכים בחוליות הכי חלשות של החברה.

בצלאל סמוטריץ': טעיתי במה שאמרתי, כיוון שלא מדובר בחוליות החלשות של החברה, מדובר באנשים נורמטיביים לחלוטין שנזקקים לשירותים האלה, אנשים כמוך וכמוני.

בצלאל סמוטריץ': הסוגיה מאוד ישנה, היא לא חדשה.

בצלאל סמוטריץ': רמות השכר שם מבישות, המתקנים מועטים מאוד.

בצלאל סמוטריץ': יש שם המון תקנים לא מאוישים, למעלה מ-1,000 תקנים לא מאוישים.

בצלאל סמוטריץ': המערכת הזאת נמצאת בקריסה טוטאלית.

בצלאל סמוטריץ': חלק גדול מהאיתנות של החברה נשענת על היכולת לתת את המענה הסוציאלי והחברתי הכל כך חשוב הזה בשגרה ובתקופות כאלו.

בצלאל סמוטריץ': אני מאוד מבקש שהוועדה כאן תיכנס לעובי הקורה.

בצלאל סמוטריץ': זה אמנם בסוף יושב בוועדת העבודה והרווחה, אבל כרגע זה יושב אל מול משרד האוצר, הדרישות הן ממנו.

בצלאל סמוטריץ': אני ממש מבקש, אדוני היושב-ראש, שתיכנס לעובי הקורה, כדי לוודא שהמשבר הזה יבוא על פתרונו.

בצלאל סמוטריץ': לא מעט אנשים נופלים בין הכיסאות בתכניות הממשלתיות.

בצלאל סמוטריץ': קיבלתי פנייה מבחור חרדי שהשתחרר משירות אזרחי לפני כחודשיים.

בצלאל סמוטריץ': הוא נשוי, אבא לשלושה ילדים.

בצלאל סמוטריץ': מכיוון שהוא השתחרר משירות אזרחי ולא עבד קודם, אז הוא לא זכאי לשקל.

בצלאל סמוטריץ': להשתלב בשוק התעסוקה בתקופה כזאת זה בלתי אפשרי.

בצלאל סמוטריץ': אני מניח שבעיה דומה קיימת גם אצל חיילים ששוחררו ולא עבדו קודם.

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שצריך לתת את הדעת לעניין הזה, צריך לראות איך עוזרים לאנשים שנפלו בין הכיסאות ופשוט לא מסוגלים להתקיים בתקופה הזאת.

משה גפני: גם ללומדי התורה יש בעיה, כיוון שבקורונה המשפחות שלהם סבלו ולא דיברו איתם על שום תכנית.

שלמה קרעי: כל הקבוצות שדיברנו עליהן נפלו בין הכיסאות.

משה גפני: צריך להיכנס לפרטים האלה.

מיכל שיר סגמן: אני אשמח להעלות את הנושא שלא הגענו אליו.

מיכל שיר סגמן: דנו הרבה על חברות התעופה, על עסקים קטנים ועל העצמאיים, וזה הכל נכון וטוב וצריך, אבל אני נחשפתי בשבוע שעבר לחברת ת.מ.מ, שזאת חברה שעוסקת במפעל המזון הכשר הגדול ישראל.

מיכל שיר סגמן: אין ארוחה במטוס שאנחנו אוכלים שלא עוברת דרך ת.

מיכל שיר סגמן: מ.מ או לא עוברת דרך חברת המשביע, שזה הגלאט כשר.

מיכל שיר סגמן: יש גם חברה נוספת של אוכל לא כשר שמייצאת לחברות זרות.

מיכל שיר סגמן: חברת ת.

מיכל שיר סגמן: מ.מ ירדה מ-41,000 ארוחות ביום לאפס.

מיכל שיר סגמן: כשמדברים על שיקום אל על, צריך גם לדבר על ספקיות המזון.

מיכל שיר סגמן: מדובר על כ-1,000 עובדים שכרגע נמצאים בחל"ת.

מיכל שיר סגמן: מה שעשו במדינות אחרות היה מאוד חכם – מימנו 60%,70%, תלוי באיזו מדינה, משכורות לעובדים, כאשר לכל השאר עשו ייעוד מחדש.

מיכל שיר סגמן: אותן חברות שמייצרות את המזון לחברות התעופה יכולות לתת את אותו מזון למערכת החינוך או לצבא.

מיכל שיר סגמן: צריך לתת אפשרות ל-30%,40% ייעוד מחדש, כי כרגע הם בקריסה טוטאלית.

מיכל שיר סגמן: אף אחד לא מדבר איתם ולא מדבר עליהם.

מיכל שיר סגמן: הם נעלמו מהרדאר של שיקום.

מיכל שיר סגמן: לא תהיה להם תקומה.

מיכל שיר סגמן: כשהתיירות תחזור, ייקח הרבה זמן עד שייצרו את המזון למטוסים.

ניר ברקת: אנחנו יודעים שיש חברות שלא היו בסיוע וגם לא יהיו בסיוע בתכנית של האוצר.

ניר ברקת: מיכל נתנה דוגמה אחת של חברה שקשורה לענף התעופה, אבל אני רוצה להתייחס ל-10 החברות שמתעסקות בתיירות פנים.

ניר ברקת: העסקים בתיירות נכנסת הם מעל 100 מיליון שקלים.

ניר ברקת: מדובר ב-10 חברות שמתעסקות עם כל התיירות הנכנסת למדינת ישראל.

ניר ברקת: לאותן חברות יש אפס הכנסות.

ניר ברקת: העונש שלהן הוא בכך שהן מעל 100 מיליון שקלים.

ניר ברקת: אני לא מצליח להבין למה לחברות גדולות מותר להיכשל, ליפול ולפשוט רגל, ואילו לחברות בינוניות, קטנות או עצמאיים אסור לפשוט רגל.

ניר ברקת: החברות האלו מאוד חיוניות לנו, אנחנו חייבים להגן עליהן.

ניר ברקת: ענף התיירות וענף התעופה לא צריכים לסבול בגלל שהם גדולים.

ניר ברקת: מכיוון שאי אפשר להרים חברת תעופה קטנה, אז יש לנו חברת תעופה גדולה.

ניר ברקת: כל חברות התעופה בעולם מקבלות סיוע במטרה לשמר עובדים.

ניר ברקת: החברה היחידה בארץ שמבקשים ממנה לפטר עובדים, לא לשמור עובדים, זו חברת אל על.

ניר ברקת: אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש מהאוצר פתרון לחברות הגדולות שלא עשו שום דבר רע למדינה, הן עשו רק טוב, הן הכניסו מיליארדי שקלים הכנסה למדינת ישראל.

ניר ברקת: אין להן פתרון במתווה החדש שנדון בו, וגם עד עכשיו הן לא קיבלו פתרון אחורה.

בצלאל סמוטריץ': חברה מאוד גדולה שמספקת מנות אחרונות לבתי קפה ומסעדות בהיקף של 200 מיליון שקל בשנה, ירדה לאפס.

בצלאל סמוטריץ': החברה מעסיקה 500 עובדים.

בצלאל סמוטריץ': היא לא קיבלה שקל רק בגלל שהיא מעל 100 מיליון.

רם בן ברק: אני מצטרף למה שנאמר כאן לגבי חברות שהן מעל 100 מיליון שקלים.

רם בן ברק: לא מאוחר לעשות חושבים מחדש על איך אנחנו מחזיקים את העובדים שלנו.

רם בן ברק: יש מדינות שמשלמות למעסיקים שיחזיקו את העובדים ואז לעובדים יש גוף נאמן שמייצג אותם.

רם בן ברק: אני חושב שלא מאוחר ללכת למודל הזה, הוא מודל טוב שיחזיק את החברות בחיים.

רם בן ברק: דנו כאן בענף התבלינים, הפרחים ודגי הנוי.

משה גפני: עוד לא דנו, זה נמצא על השולחן.

משה גפני: נדון בזה.

רם בן ברק: העלות כאן לא מובנת.

רם בן ברק: היו שיחות של שר החקלאות עם שר האוצר שבהן הגיעו למתווה של 30 מיליון שקל.

רם בן ברק: מאותו רגע יש כל הזמן קשיים בלהוציא את המתווה הזה לפועל.

רם בן ברק: אומר האוצר: אנחנו מוכנים להעביר לכם את הכסף, רק אנחנו מבקשים שזה יהיה להשקעות.

רם בן ברק: מי יכול להשקיע עכשיו?

רם בן ברק: צריך לשרוד עכשיו.

רם בן ברק: הם מבקשים שמשרד החקלאות יממן 30%, אבל משרד החקלאות אומר שאין לו כסף.

רם בן ברק: הם רבים ביניהם על הכסף, כשבינתיים הענף הזה מתפרק לחלוטין.

רם בן ברק: יש הרגשה שכשמגיעים לביצוע מנסים לראות איך לא להעביר את הכסף.

רם בן ברק: הרגשה מאוד גרועה.

רם בן ברק: נושא נוסף, עניין העמותות.

רם בן ברק: רק 35 עמותות אושרו למתן סיוע.

רם בן ברק: יש מאות רבות של עמותות חשובות שמטפלות בדברים הכי כואבים במדינת ישראל.

רם בן ברק: הן לא מקבלות סיוע בכלל.

רם בן ברק: האוצר אמר: אנחנו ניתן עזרה לעמותות שלפחות 30% מההון שלהן הוא בהכנסות.

רם בן ברק: למי יש הכנסות מעמותות?

משה גפני: נכון מאוד.

רם בן ברק: זה אבסורד שצריך לתקן אותו.

משה גפני: נצטרך גם בזה לראות מה אנחנו עושים.

אלכס קושניר: נושא של העמותות, המגזר השלישי.

אלכס קושניר: אנחנו רואים, וגם ראש הממשלה הודה בזה, שהמדינה לא מספיק יעילה במתן סיוע.

אלכס קושניר: גם את המגזר השלישי, שעליו אפשר להסתמך, מנסים להקריס.

אלכס קושניר: 14% מהמשרות במשק זה עמותות.

אלכס קושניר: מדובר בכ-100,000 עובדים.

אלכס קושניר: המדינה לא נותנת שום פתרון.

אלכס קושניר: הבטיחו להקים קרן.

אלכס קושניר: ב-200 מיליון שקלים זה לא קם.

אלכס קושניר: אמרו: נצרף אותם לפעימה השלישית.

אלכס קושניר: 30 עמותות מתוך 300 אושרו בפעימה השלישית.

אלכס קושניר: תפקידנו לראות מה אנחנו עושים עם הדבר הזה.

אלכס קושניר: אם לא נתערב, המגזר השלישי במדינת ישראל יקרוס.

אלכס קושניר: אנחנו כולנו יודעים עד כמה הממשלה מסתמכת על המגזר השלישי בהרבה מאוד תחומים, בעיקר בתחומים חברתיים וסוציאליים.

קרן ברק: בישיבה הקודמת רציתי שנקים ועדה משותפת של כספים ועבודה ורווחה כדי להיכנס לעובי הקורה בנושא של העובדים הסוציאליים.

משה גפני: קיבלתי את הבקשה שלך.

משה גפני: אף על פי שזה לא בתחום סמכותה של ועדת כספים, ביקשתי להזמין אותם.

קרן ברק: אני חושבת שאנחנו צריכים להגיע לפתרונות.

קרן ברק: אם באוצר לא שומעים אותם, לפחות שאנחנו נייצר איזה שהוא פתרון ונביא לאוצר.

קרן ברק: אנחנו רואים כל כך הרבה אנשים במגזר הציבורי והפרטי ללא עבודה.

קרן ברק: אולי הפתרון זה שאותם אנשים יעשו איזו שהיא הסבה.

קרן ברק: בניגוד להרבה חברות שלא עובדות, בעבודה סוציאלית העבודה גדלה.

קרן ברק: בואו ניישר את העקומה, נחשוב על משהו שיגרום לאנשים לעשות סוג של הסבה כדי למלא את התקנים שם.

קרן ברק: בנושא תנועות הנוער נקיים דיון.

קרן ברק: אני לא רוצה לחשוב על זה שלא יהיה תקציב לתנועות הנוער בשנה הבאה.

קרן ברק: אנחנו מדינה שצריכה את כל תנועות הנוער, כל אחד במסלול שהוא בוחר להיות בו.

קרן ברק: חייבים שתנועות הנוער יהיו חיות ונושמות.

קרן ברק: זה גם חלק מאותה תמיכה שאנחנו צריכים לתת לנוער שלנו.

קרן ברק: גם ככה אין לו קייטנות, אין לו כמעט כלום, אז לפחות שתהיה לו פעילות ערכית שהיא לא מסכים.

קרן ברק: אני שמחה על הדיון שמתקיים היום.

קרן ברק: אם אנחנו לא נראה מה קרה עד היום עם התכנית שאישרנו, הם עוד יחשבו שגם את התכנית הבאה הם לא חייבים לממש.

קרן ברק: אני חושבת שזה קריטי לעקוב אחרי זה שהתכנית הבאה תעבור כפי שהיא.

משה גפני: אני ער לבקשות שלך.

משה גפני: אמנם זה לא מעכשיו לעכשיו, אבל אני לוקח את זה בחשבון.

אופיר כץ: אני רוצה להצטרף לבקשה של רם בן ברק לקיים את הדיון על ענף התבלינים.

אופיר כץ: הנושא של חל"ת חלקי קורה כמעט בכל המדינות, רק אצלנו לא.

אופיר כץ: אני לא מצליח להבין למה זה לא קורה.

אופיר כץ: אנחנו פה הצפנו בעיות של אנשים שלא זכאים לתשלום, או שהמעסיק לא יכול להעסיק בגלל שהם לא עומדים בקריטריונים של חודש עבודה מלא.

אופיר כץ: אנחנו אמורים להרוויח פה משני הכיוונים - גם מהמעסיק וגם מהעובד.

אופיר כץ: המדינה תשלם חלק מהחל"ת, חלק ישלם המעסיק.

אופיר כץ: זה יענה על הצרכים של בתי המלון בצפת, בנצרת ובטבריה שאין להם צורך להחזיק בעובדים כל השבוע אלא רק בסופי שבוע.

אופיר כץ: אני לא יודע איך לעשות את זה, אבל אולי צריך להביא את האוצר לפה כדי שיסביר לנו למה לא.

אופיר כץ: אם בשאר מדינות העולם, ברוב מדינות העולם יש מנגנון כזה, אני רוצה להאמין שהאזרחים שלנו ייקחו את זה למקום טוב, אני לא רוצה לחשוב שהאזרחים שלנו ייקחו את זה למקומות לא טובים.

אופיר כץ: אנחנו מאמינים שהאזרחים רוצים לעבוד.

אופיר כץ: אם יש להם אפשרות לבחור בין לא לעבוד בכלל לבין לעבוד בחצי משרה, אני בטוח שהם ילכו על החצי משרה, כאשר בהמשך הם יעלו למשרה מלאה.

משה גפני: אנחנו נמצאים עכשיו בפתחם של שני אירועים.

משה גפני: אירוע אחד זה האירוע של התכנית הכלכלית שמגבשים ותבוא לכאן בחלק של חוק יסוד: משק המדינה, והאירוע השני זה התקציב וחוק ההסדרים.

משה גפני: זאת תהיה ההזדמנות לדבר על כל הבעיות שאנחנו מעלים כבר זמן די רב - אם זה הבעיות של המגזר השלישי, הבעיות של העובדים החלקיים.

משה גפני: יש דברים רבים שלצערנו הרב המדינה עומדת בהם בפני משבר גדול.

משה גפני: אנחנו נצטרך לתת את הדעת על זה.

משה גפני: נראה כמה כוח יהיה לנו בנושא הזה.

שלמה קרעי: אני מצטרף לדברים שנאמרו על אותן אוכלוסיות שנפלו בין הכיסאות.

שלמה קרעי: עד אתמול העצמאיים היו צריכים להגיש את המסמכים שנוגעים להשוואת המחזורים ממרץ עד יוני.

שלמה קרעי: דיברנו על זה שאין להם את הנתונים של יוני כי רק ב-15 מגישים דוחות מע"מ.

שלמה קרעי: אמרנו שנכניס את העניין של הארכת המועדים בחוק.

שלמה קרעי: אני לא יודע מה התקדם עם זה.

שלמה קרעי: רשות המיסים נתנה הארכה עד סוף החודש?

משה גפני: קבענו את זה בחוק.

שלמה קרעי: החוק עוד לא עבר.

משה גפני: לא משנה, הצבענו עליו בוועדה.

שלמה קרעי: עד אתמול הם היו יכולים להגיש את זה.

שלמה קרעי: האם רשות המיסים נותנת הארכה על בסיס זה שהחוק יעבור?

משה גפני: אישרנו את החקיקה.

משה גפני: ביקשתי מהיועצת המשפטית לדבר עם רשות המיסים על נוסחים, לראות מה עושים.

שלמה קרעי: המדינה הולכת לשלם עכשיו הרבה כסף לאותם בעלי אולמות ומקומות שלא יכולים לפתוח את שעריהם.

שלמה קרעי: אנחנו יודעים שיש בעיה של ביטחון תזונתי להרבה משפחות.

שלמה קרעי: אולי כדאי לחבר בין הדברים, אולי כדאי לשלם לאותם בעלי אולמות כדי שייצרו מזון שנוכל להשתמש בו.

עאידה תומא סלימאן: אני מצטרפת להצעות לדון על החברה האזרחית.

עאידה תומא סלימאן: כשהכריזו על הקריטריונים לקבלת הסיוע הזה, הזהרנו שזה מוציא את רוב הארגונים מכלל האפשרות לקבל.

עאידה תומא סלימאן: כל פעם אנחנו מזהירים.

עאידה תומא סלימאן: אותו דבר בעניין החל"ת.

עאידה תומא סלימאן: כשכיהנתי כיושבת ראש הוועדה הזמנית, עשינו סקירה של תכניות קיימות.

עאידה תומא סלימאן: חלק מהן מדברות על החל"ת החלקי שמצד אחד מתניע את העסקים ונותן אפשרות לתחזק את העובדים שלהם, ומצד שני מוריד מהעלויות של הביטוח הלאומי והמדינה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן להקשיב כשבונים תכניות כלכליות.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו רואים את הדשדוש במקום.

עאידה תומא סלימאן: מנהלות המשפחתונים לא קיבלו עד הרגע הזה את כל מה שמגיע להן.

עאידה תומא סלימאן: גם הסייעות בחינוך המיוחד לא קיבלו שום פיצוי על ימי העבודה שהן עובדות.

עאידה תומא סלימאן: שאר הסייעות קיבלו תוספת שבעיני היא מזערית ביותר.

עאידה תומא סלימאן: משום מה סייעות החינוך המיוחד הוצאו מכלל ההסכם הזה.

משה גפני: מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, מר שפיגלר, תתייחס בדבריך גם לעניין הזה של המשפחתונים.

מאיר שפיגלר: התכוונתי לבוא ולתת נתונים לגבי מה שנעשה עד היום מבחינת הביטוח הלאומי.

מאיר שפיגלר: כל המטלות שהונחו לפתחו של הביטוח הלאומי בוצעו הלכה למעשה, גם מבחינת אבטלה וגם כל מה שנוגע למענקים שהוחלט עליהם ערב חג הפסח.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי ההחלטה על החזרת הכספים לאותם גורמים שקיזזו להם מכפל הקצבאות.

מאיר שפיגלר: זה בוצע, זה מאחורינו.

ניר ברקת: 100% מימוש?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: יש משהו קטן אחד שבוצע ויעבור לחשבונות במהלך שבוע הבא לסקטור מאוד מוגדר, שונה מכל המערכת.

מאיר שפיגלר: סדר גודל של 110 מיליון שקל הוחזרו.

משה גפני: על מה מדובר?

מאיר שפיגלר: יש סקטור של נכים מאוד מאוד ספציפיים שטרם קיבלו את זה.

מאיר שפיגלר: הטמענו את זה בתוך המערכת, זה כבר נמצא במצב של עשה.

משה גפני: הם יקבלו את זה בשבוע הבא?

מאיר שפיגלר: הם יקבלו את זה בשבוע הבא, אולי אפילו לפני כן.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי כל ההחלטות שהתקבלו לאחרונה.

מאיר שפיגלר: הכנו את עצמנו עוד לפני שהתקבלה ההחלטה על התכנית הכלכלית שהציג ראש הממשלה ושר האוצר.

מאיר שפיגלר: לא לביצוע, אלא מבחינת הכנת המערכות.

מאיר שפיגלר: זה יבוצע מהר, עד כדי כך שכל אלה שזכאים להמשך קבלת דמי אבטלה בחודש יוני ואילך כבר קיבלו את זה אתמול או היום, למרות שההחלטה בנושא הזה התקבלה רק לקראת סוף שבוע שעבר.

מאיר שפיגלר: עד היום, כולל חודש מאי, העברנו סדר גודל של כ-8.2 מיליארד שקל עבור דמי אבטלה.

מאיר שפיגלר: חודש יוני הולך להיות סדר גודל של כ-1.2 מיליארד שקל דמי אבטלה.

מאיר שפיגלר: לגילאי 67 פלוס העברנו סדר גודל של 274 מיליון שקל, כולל חודש יוני.

מאיר שפיגלר: כמובן שהם ממשיכים להיות זכאים, אנחנו נמשיך להעביר להם את מה שמגיע להם.

מאיר שפיגלר: אנחנו בעד מה שאמר חבר הכנסת כץ.

מאיר שפיגלר: אנחנו אומרים את זה חדשות לבקרים, הרבה לפני שהקורונה פרצה לחיינו.

מאיר שפיגלר: אנחנו מאוד בעד חל"ת גמיש.

מאיר שפיגלר: כך גם לגבי היקף העסקה גמישה.

מאיר שפיגלר: זה אמור להיות חלק מהשלמת כל מארג ההחלטות שיש בו כדי לאפשר לעסקים לא לגווע.

מאיר שפיגלר: יש הבדל אדיר בין זה שעסק יורד בהיקף הפעילות שלו, אפילו לאיזה שהוא מינימום מסוים, לבין זה שהוא סוגר את שעריו וצריך להטמיע את כל התהליך מחדש.

מאיר שפיגלר: אנחנו חושבים שלשני הדברים שציין חבר הכנסת כץ יש משמעות.

מאיר שפיגלר: אנחנו נידרש למה שנובע מזה, ככל שתתקבל החלטה לגבי חל"ת גמיש ולגבי היקף העסקה גמישה.

משה גפני: זה הכל תלוי חקיקה?

מאיר שפיגלר: כן.

מאיר שפיגלר: מי שזכאי לקבל דמי אבטלה זה רק אחד שיש בינו ובין המעסיק נתק מוחלט.

מאיר שפיגלר: אם מישהו רוצה בכל זאת להמשיך ולהעסיק אדם, שזה האינטרס של כולנו, אבל לא במשרה מלאה אלא ב-60%, כאשר אנחנו נשלים את ה-40% במסגרת דמי אבטלה - כרגע אי אפשר לעשות את זה.

מאיר שפיגלר: הייתה סוגיה בנושא של מענק הסתגלות.

מאיר שפיגלר: אתה יודע מה היה לגבי אנשים בגילאי 67 פלוס שהחזירו אותם שעה לעבודה לפני סוף חודש מאי?

מאיר שפיגלר: הם לא קיבלו עבור חודש מאי שקל אחד.

מאיר שפיגלר: תיקנו את זה, ברוך השם, וכרגע זה כבר מאחורינו.

מאיר שפיגלר: זה היה משהו הזוי.

מאיר שפיגלר: לכל מיני דברים כאלה אתה נחשף במהלך הדרך.

משה גפני: מאיר, אתם מכינים חוק?

מאיר שפיגלר: כן, יש דברים שעומדים על הפרק.

משה גפני: זה יהיה בחוק ההסדרים?

מאיר שפיגלר: הדרישות שלנו מקובלות על אגף התקציבים, וזה באמת מוזר, אבל זה המצב.

משה גפני: זה הולך להיות בחוק ההסדרים?

מאיר שפיגלר: לא, זה הולך להיות בתכנית הכלכלית.

מיקי לוי: יכניסו את זה.

מאיר שפיגלר: זה אמור להיות במסגרת התכנית הכלכלית.

שלמה קרעי: לא רק להשלים לדמי אבטלה, כמו שאומר שפיגלר.

שלמה קרעי: לאדם לא ישתלם לעבוד 60% משרה, כי 60% זה דמי אבטלה.

שלמה קרעי: מה שהוא יקבל על 60% משרה הוא יקבל.

שלמה קרעי: על ה-40% הוא יקבל דמי אבטלה באופן מלא, כדי שישתלם לו לעבוד את המשרה החלקית הזאת.

משה גפני: האם הממשלה מכינה את החוק הזה?

משה גפני: אם היא לא מכינה, אני אבקש בלשכה המשפטית שלנו שיכינו.

רם בן ברק: יש מדינות שמחזיקים את העובדים במקומות העבודה והמדינה משלמת לעסק על פי הירידה בהכנסות שלו.

משה גפני: בעל המפעל מקבל.

מאיר שפיגלר: לתכנית הכלכלית יש שני מרכיבים: פרסונאליים ומערכתיים.

משה גפני: היה צריך להניח את התקציב היום.

משה גפני: מכיוון שלא הניחו את התקציב היום, מתחילים לרדת ימים מעבודת הכנסת על התקציב.

משה גפני: אני מבקש להכין חוק שאומר שלא יורידו מהימים שלנו אם לא מגיע התקציב.

משה גפני: מה שקורה עכשיו זה שעל פי החוק יהיה לנו פחות זמן לדון על התקציב.

משה גפני: אני מבקש שיהיה בחקיקה שאם אין תקציב בפרק זמן של חצי שנה, החשב הכללי לא ינהל את תקציב המדינה.

מאיר שפיגלר: הכנסנו את המשפחתונים במסגרת צו סיווג מעסיקים עוד בעבר, כשלצערי הרב נעשה מעשה שהיה ראוי שלא יבוא לאוויר העולם שטרפד את זה.

מאיר שפיגלר: אני מקווה מאוד שלא ירחק היום וגם הנושא הזה יוסדר - סדר גודל של שבוע-שבועיים, ככל שלא יהיה איזה משהו שלא צפוי כעת.

מאיר שפיגלר: התנגדתי בשם הביטוח הלאומי בצורה גורפת ונחרצת להחלטה שהתקבלה כאן לעניין העברת מידע לרשות התעסוקה כדי שהיא תעביר לרשות המסים שתעשה את הפעולה.

מאיר שפיגלר: זה בדיוק הדבר שאנחנו צריכים לעשות הכל כדי למזער אותו.

מאיר שפיגלר: זאת בירוקרטיה מטורפת.

מאיר שפיגלר: מכיוון שהתקבלה החלטה פעלנו בעניינה.

משה גפני: המשפחתונים היו פה בדיון.

מאיר שפיגלר: זה היה בביצוע.

מאיר שפיגלר: אני מדבר כרגע על העברת המידע מהביטוח הלאומי לשירות התעסוקה כדי שמשירות התעסוקה זה יעבור לרשות המיסים.

מאיר שפיגלר: ציינתי בפני הוועדה שכבר עבדנו ישירות מול רשות המיסים.

מאיר שפיגלר: את כל מה שהיה נדרש לעשות מבחינת פרוצדורה פנימית עשינו.

מאיר שפיגלר: אנחנו נעביר את המידע ככל שהוא עדיין יהיה רלוונטי לעניין החלטות המשלה.

משה גפני: המשפחתונים הם שכירים, הם מקבלים הנחיות מהממשלה.

משה גפני: אני טענתי שהם לא צריכים לשלם את המע"מ.

משה גפני: מי שמשלם עבורם את המע"מ לרשות המיסים זה משרד העבודה והרווחה.

משה גפני: מעמדם הוא מעמד שונה.

משה גפני: כשהגיע הנושא הזה של הקורונה והיה צריך לשלם, אני טענתי שצריך לשלם להם דרך הביטוח הלאומי.

משה גפני: אתה חתמת על זה שצריך לשלם להם.

מאיר שפיגלר: זה היה כבר בביצוע.

משה גפני: פתאום זה הגיע למשרד המשפטים.

משה גפני: שילמו בכל מיני דרכים אחרות שהן פחות טובות.

משה גפני: כשירווח יותר נצטרך לדון בזה.

מאיר שפיגלר: לא רק שאישרנו את זה, גם לא כרכנו את זה לעניין המע"מ.

מאיר שפיגלר: קודם רצינו לתת מענה למצוקת האנשים, רק אחר כך לטפל במה שנגזר מכך.

משה גפני: מאיר שפיגלר, מנכ"ל המוסד לביטוח לאומי, אני מודה לך על ההשתתפות.

משה גפני: תודה רבה על העבודה שלכם.

שירה עמיאל בן אבא: השינוי של התנאים של החל"ת נמצא בעבודת מטה בין הביטוח הלאומי לצוות הרלוונטי אצלנו.

שירה עמיאל בן אבא: זה יובא ביחד עם התכנית הכלכלית.

שירה עמיאל בן אבא: זה חלק מהדברים שיגיעו לממשלה ולפה.

משה גפני: שיהיה גם חלקי?

שירה עמיאל בן אבא: כל שינוי בחל"ת ביחס למה שהוא עכשיו נמצא בעבודת מטה, אין עדיין החלטה.

משה גפני: זה לא מגיע לממשלה עם התכנית הכלכלית?

שירה עמיאל בן אבא: התכנית הכלכלית תגיע לפה.

משה גפני: אנחנו ממתינים בדריכות.

משה גפני: הגברת חרמוני, ועדת הכספים לא עוסקת בעובדים הסוציאליים.

משה גפני: מי שעוסק בעניין של העובדים הסוציאליים, כפי שאת בוודאי יודעת, זאת ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: אל תתלי תקוות רבות מידי בוועדה הזאת, זאת לא ועדה שעוסקת בעניין.

משה גפני: כל החברים כאן רוצים לעזור לכם בעניין הזה.

משה גפני: במה שנוכל לעזור אנחנו נעזור.

ענבל חרמוני: אני מגיעה לפה מאוכזבת וכועסת.

ענבל חרמוני: אנחנו היום נכנסים ליום התשיעי של השביתה.

ענבל חרמוני: זה אומר שילדים ונוער בסיכון לא מקבלים שירות כבר תשעה ימים, נשים נפגעות אלימות לא מקבלות סיוע כל הימים האלה, קשישים לא מקבלים שירות.

ענבל חרמוני: כל השירותים החברתיים נמצאים בשביתה שיכולה להימשך עוד הרבה זמן.

ענבל חרמוני: השביתה היא לא מטרה.

ענבל חרמוני: המטרה שלנו זה הסכם שיציל את השירותים האלה.

ענבל חרמוני: מדובר כרגע בכסף, צריך לשים את הדברים על השולחן.

ענבל חרמוני: אני שמחה ומודה על ההזדמנות להיות פה.

ענבל חרמוני: אני רוצה לגעת בחמש נקודות בקצרה.

ענבל חרמוני: נקודה אחת, אלימות.

ענבל חרמוני: פה מסתובבים שני שומרים, ובצדק.

ענבל חרמוני: אם תהיה פה התפרעות, אם מישהו יפר פה את הסדר בצורה אלימה, אתם רוצים שתהיה כאן איזו שהיא הגנה.

ענבל חרמוני: את זה רוצה גם העובדת הסוציאלית בבית דגן כשפטיש פגע לה במרחק של 30 סנטימטר מגזע המוח.

ענבל חרמוני: לא ייתכן שהדבר הזה יושב על שולחנו של האוצר כבר למעלה משנה ונתון לדיון שוב פעם ושוב פעם.

ענבל חרמוני: העובדות לא מוגנות.

ענבל חרמוני: זה לא שאין להן שניים שיגנו עליהן, אין להן אפילו אחד.

ענבל חרמוני: זה חמור מאוד.

ענבל חרמוני: הן במבנים מוזנחים שמעודדים אלימות.

ענבל חרמוני: אי אפשר להמשיך ככה.

ענבל חרמוני: אני לא יכולה להרשות לעצמי להחזיר אותן לעבודה כשהן בסכנת חיים.

ענבל חרמוני: נושא שני, עומס.

ענבל חרמוני: כשעובדת אחת מטפלת ב-400 עד 600 מטופלים, אז היא לא באמת מטפלת בהם.

ענבל חרמוני: זה שיש פה שירותי רווחה מתפקדים זה פייק ניוז.

ענבל חרמוני: עכשיו בשביתה אולי סוף סוף מישהו ישמע את קול הזעקה, כי שנתיים אני מתריעה על הסיפור הזה.

ענבל חרמוני: מילים יפות, וסליחה מכל החברים, לא מספיקות לנו יותר.

ענבל חרמוני: איוש משרות.

ענבל חרמוני: העומס מחריף כי המקצוע בנטישה, עובדות נוטשות את המקצוע.

ענבל חרמוני: למה?

ענבל חרמוני: כי יש אלימות, כי העומס לא מאפשר להן לעבוד, כי האחריות גדולה מידי, כי השכר נמוך.

ענבל חרמוני: עומדים היום כ-1,000 תקנים ריקים.

ענבל חרמוני: אפשר למלא אותם, רק צריך שהשכר שהעובדות מקבלות יהיה שכר שישקף את זה שהן עובדות 24/7 ספציפית מאז שהתחילה הקורונה.

ענבל חרמוני: גם כשהנגיף ייעלם, התיקים הסוציאליים שנפתחו הן לשנים ארוכות.

ענבל חרמוני: בן אדם לא מתאושש יום אחד מהמשבר הכלכלי והמשפחתי שהוא נקלע אליו כי הנגיף נעלם.

ענבל חרמוני: השאלה אם אנחנו רוצים לתת מענה לכל האוכלוסייה.

ענבל חרמוני: אלו לא אוכלוסיות ספציפיות.

ענבל חרמוני: אנחנו יודעים שכולנו בסיפור הזה.

ענבל חרמוני: עוברים ימים שלמים בתוך השביתה הזאת שלא מדברים איתנו בכלל.

ענבל חרמוני: איך יכול להיות שזה לא דחוף ולא בוער?

ענבל חרמוני: העובדות ערוכות לשביתה ארוכה, כשאני זאת שמובילה אותן למחאה.

ענבל חרמוני: היום האדמה תרעד בהפגנה מאוד גדולה ליד הכנסת.

ענבל חרמוני: כמו שאני יודעת להוביל אותן למחאה הזאת, אני גם יודעת להוביל להסכם.

ענבל חרמוני: ברור שבהסכם תהיה גם פשרה, אבל אני לא יכולה להתפשר על אפס.

ענבל חרמוני: אין כרגע שום הצעה רלוונטית על השולחן.

ענבל חרמוני: זה לא פתרון להגיד לעובדות "בואו תעבדו יותר תמורת אותו שכר".

ענבל חרמוני: אלו לא עובדות שצריכות תמרוץ לעבוד, הן צריכות תגמול על מה שעובר עליהן כרגע.

ענבל חרמוני: אנחנו חייבם להיכנס לדיונים על הרפורמה המבנית בשכר, לתחום את זה בזמן, כי גם בזה מורחים אותנו כבר שנתיים.

ענבל חרמוני: יש לנו שלוש דרישות: תוספת שכר מיידית, תקצוב מוגנות, שאני לא מאמינה שאני צריכה להשבית את העובדים בשביל זה, וכניסה לתהליך של רפורמה תחום בזמן של חודשיים-שלושה, כאשר התוספת הזמנית תהיה עד שהרפורמה תהיה.

משה גפני: טוענים באוצר שבתקופה של הקורונה לא דנים בהעלאות שכר או ברפורמה, שצריך לדחות את זה עד שניכנס לאיזה מסלול.

ענבל חרמוני: מי שעומד בחזית של התמודדות עם 800,000 מובטלים, מי שעומד בחזית של ההתמודדות עם "ערים אדומות", מי שעומד בחזית של התמודדות עם אלימות במשפחה - -

קרן ברק: אלימות במשפחה, אובדנות - הקורונה הביאה את הדברים האלה, לא משהו אחר הביא את זה.

קרן ברק: העקומה גדלה.

ענבל חרמוני: אם רוצים לקרוא לזה העלאת שכר, שיקראו לזה העלאת שכר.

ענבל חרמוני: זה חלק מתכנית השיקום של מדינת ישראל בעקבות הנגיף הזה.

ענבל חרמוני: צריך לקחת את זה בחשבון, כי אחרת לא יהיה מי שיטפל.

ענבל חרמוני: זה נדמה לכם שכשאין שביתה יש מי שמטפל, אבל חברים, לא, יש המון משרות ריקות.

ענבל חרמוני: מלא סטודנטים מסיימים, אבל אף אחד לא רוצה לעבוד בזה.

ניר ברקת: מה השכר?

ענבל חרמוני: 6,000,7,000 למשרה מלאה.

ענבל חרמוני: אם האוצר לא מוצא לנכון לשבת איתנו, לא מוצא לנכון לנהל איתנו דיונים רציניים ולהעביר לנו את הכספים, אני חושבת שכדאי שהוועדה הזאת תעצור דברים שהאוצר מבקש.

משה גפני: הם לא מדברים איתך?

ענבל חרמוני: הם מדברים איתי.

ענבל חרמוני: הם שמים הצעה להוסיף ל-20% מהעובדות עוד שעות עבודה תמורת אותה עלות שעה.

ענבל חרמוני: הסברתי להם שכשהסתיימה העבדות לפני כמה מאות שנים היה מקובל שתמורת עבודה משלמים.

ענבל חרמוני: לא צריך איגוד מקצועי בשביל זה.

בצלאל סמוטריץ': איפה ההסתדרות במאבק הזה?

ענבל חרמוני: הוא תומך, מגבה ומתערב.

בצלאל סמוטריץ': יש בהסתדרות קרן שביתה.

בצלאל סמוטריץ': כשבנמלים שובתים, כשברכבת שובתים, אז העובדים מקבלים משכורת מקרן השביתה.

בצלאל סמוטריץ': העובדים הסוציאליים לא מקבלים.

בצלאל סמוטריץ': אני נגד שביתות, אבל אני חושב שזאת אחת השביתות היותר מוצדקות.

בצלאל סמוטריץ': זאת מערכת שקורסת.

בצלאל סמוטריץ': הם היו יותר מידי נחמדים.

בצלאל סמוטריץ': איפה ההסתדרות שצריכה להגן על העובדים הכי חלשים?

ניר ברקת: העובדים הסוציאליים במדינת ישראל, וזה עוד לפני הקורונה, הם פשוט גיבורים.

ניר ברקת: הם עובדים בשכר לא שכר, הם עובדים במחסור ענק.

ניר ברקת: בעיריית ירושלים השלמנו בזמנו תקנים על חשבון העיר ירושלים.

ניר ברקת: הפערים הם אדירים.

ניר ברקת: אם לא נשדרג את המקצוע הזה נהיה בבעיה.

ניר ברקת: אני לא יודע אם אנשים מבינים מה הולך להיות פה.

ניר ברקת: יש 850,000 אנשים מובטלים ו-120,000 עסקים בסכנת קריסה.

ניר ברקת: חברים, זה לא פחות חשוב מכסף.

ענבל חרמוני: יש 70% עלייה בפניות לשירותים, אבל אין מי שייתן את המענה.

ניר ברקת: זה ילך ויגדל.

ניר ברקת: אנחנו לא ערוכים.

ניר ברקת: חייבים לעזור לאנשים האלה.

ניר ברקת: בנפשנו הדבר.

ניר ברקת: זה לא פחות חשוב מהכסף שנותנים לעסקים.

אנטאנס שחאדה: אשתי, שהיא עובדת סוציאלית בעלת 25 שנים ותק עם תואר שני ואין ספור השתלמויות, חוזרת הביתה עם בקושי 9,000 שקל במשכורת.

אנטאנס שחאדה: אנחנו במאבק הזה לצד העובדות הסוציאליות.

אנטאנס שחאדה: המצוקה ביישובים הערביים היא פי 10 מהממוצע הארצי.

אנטאנס שחאדה: יש הרבה תיקים, מצב סוציו-אקונומי גרוע.

אנטאנס שחאדה: היו מקרים באום אל-פחם ששרפו מכונית של מנכ"לית.

אנטאנס שחאדה: היו יריות בכפר כנא על מנהל לשכה.

אנטאנס שחאדה: יש מצוקה אמיתית.

אנטאנס שחאדה: אנחנו צריכים להתערב כי אף אחד לא מקשיב להן.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שתפקידנו בוועדת הכספים להתערב בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: לא ייתכן שנשים שצריכות לטפל בכל התחלואות החברתיות ובכל התוצאות של המשבר הזה יהיו בשביתה ואנחנו כשנדון בתקציב המדינה נגיד שזה לא מעניין אותנו.

עאידה תומא סלימאן: אם מדברים על תכניות לשיקום הכלכלה, אם מדברים על תכניות לשיקום המדינה לאחר המשבר של הקורונה ובתוך המשבר, אי אפשר להתעלם מהעו"סים, בדיוק כמו שאי אפשר להתעלם מהצוותים הרפואיים.

עאידה תומא סלימאן: כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת ה-20, קיימתי כמה דיונים על הסיכון בעבודה של העובדות הסוציאליות.

עאידה תומא סלימאן: אם אשתך מרוויחה 9,000 שקל היא נמצאת במצב טוב, כי יש עובדות סוציאליות שמקבלות 5,000 ו-6,000 שקל.

שלמה קרעי: איפה שר הרווחה?

שלמה קרעי: הוא יודע להשיג כשהוא רוצה.

עאידה תומא סלימאן: מדברים על ממוצע של 300 תיקים לעובדת סוציאלית.

עאידה תומא סלימאן: באוכלוסייה הערבית זה לפעמים מגיע ל-600 תיקים.

עאידה תומא סלימאן: אחר כך אנחנו תוהים למה המצב החברתי הוא ככה.

עאידה תומא סלימאן: אם נגרום לעו"סים ולעו"סיות להפוך למקרה חברתי ולמקרה של מקבצי נדבות, אנחנו לא נטפל בבעיה של הציבור.

קרן ברק: מאוד חשוב לי שזה לא יהיה דיבורי סרק פה.

קרן ברק: ועדת הכספים אמורה להיות הוועדה הכי משמעותית.

קרן ברק: אנחנו הם אלה שמאשרים את התקציבים, אנחנו הם אלה שאמורים לראות תכניות מול ביצוע.

קרן ברק: יש משולש שווה צלעות: בריאות, כלכלה ושירותי רווחה.

קרן ברק: בדיוק כמו שאנשים מתקשרים לרשות המיסים כדי להבין מתי הם יקבלו את המענק, בדיוק כמו שאנשים מתקשרים למשרד הבריאות כדי לדעת אם הם מבודדים או לא, כך צריך להיות גם בנוגע לאנשים שעכשיו נמצאים במצוקה הרגשית הכי קשה.

קרן ברק: יש אנשים שמסיימים את חייהם ואנחנו לא שומעים עליהם.

קרן ברק: אנשים נמצאים עכשיו במצוקות הרגשיות והנפשיות הכי קשות.

קרן ברק: אנשים כמוני וכמוך, רגילים לחלוטין.

קרן ברק: אני לא מדברת רק על אלימות במשפחה שקפצה בעשרות אחוזים.

קרן ברק: הם גם לא יכולים להתגרש עכשיו בגלל המצב הכלכלי.

קרן ברק: תחשבו מה קורה לאותן נשים ולאותם ילדים בכלא הזה שהם נצורים בו.

קרן ברק: תחשבו מה קורה לכל האנשים עם המחשבות האובדניות.

קרן ברק: יכול להיות שחלק מכספי החל"ת האלה יכולים לבוא כהשלמה ל-6,000 השקל שהעובדים הסוציאליים מקבלים.

קרן ברק: אפילו אם יהיה מערך טלפוני לאנשים במצוקה, זה יהיה שווה.

קרן ברק: אנחנו צריכים לדפוק בעניין הזה על השולחן.

אחמד טיבי: אין יותר צודק מהמאבק של העו"סים והעו"סיות.

אחמד טיבי: גם מבחינת זה שהשכר נמוך בהשוואה לשירות שהם נותנים לפרט ולמשפחה, גם מבחינת ההיחשפות לאלימות, גם מבחינת מספר התיקים שיש לכל עובדת סוציאלית, גם מבחינת מספר התקנים.

אחמד טיבי: ביום רביעי אגיש בשם הרשימה המשותפת בקשה להקמת ועדת חקירה פרלמנטרית לבדיקת השביתה והתנאים של העובדים הסוציאליים.

שלמה קרעי: מה היקף הרפורמה שאתם חותרים אליה?

שלמה קרעי: אנחנו עומדים כאן לפני דיוני תקציב.

שלמה קרעי: יכול להיות שגם לנו כוועדה יש את הכוח להציב דרישות בדיוני התקציב.

שלמה קרעי: כמה תקנים מאוישים יש?

ענבל חרמוני: יש כ-20,000 עובדים ועובדות סוציאליים בישראל.

ענבל חרמוני: 12,000 מתוכם בשירות הציבורי, והשאר הם בפיקוח של השירות הציבורי אבל מופרטים.

משה גפני: כמה עולה הרפורמה?

ענבל חרמוני: אנחנו מדברים כרגע על משהו שהעלות שלו, כולל המוגנות, הוא כחצי מיליארד.

אנטאנס שחאדה: זה שנתי?

ענבל חרמוני: זה שנתי.

אופיר כץ: הגשתי הצעת חוק שמדברת על עונש מאסר בפועל בגין תקיפת עובדי צוותי רפואה ועובדי חירום, על כך שצריך להשוות את זה לתקיפת שוטר.

אופיר כץ: אולי אפשר יהיה להוסיף את העובדים הסוציאליים כך שמי שפוגע בהם פיזית יהיה נתון לעונש מאסר בפועל.

קטי קטרין שטרית: אני רוצה להצטרף לחלק מחבריי שדיברו על כמה חשובה העבודה של העובדים הסוציאליים.

קטי קטרין שטרית: דווקא לאור הקורונה יש סקטורים במשק שצריכים לקבל התייחסות אחרת.

קטי קטרין שטרית: יש סקטורים במשק שלאור הקורונה הוכפלה ושולשה עבודתם.

קטי קטרין שטרית: אין צל של ספק שצריך לקחת את זה בחשבון.

קטי קטרין שטרית: אני פונה לשר האוצר, למשרד האוצר ולאגף התקציבים, אני מבקשת שהם יתייחסו למהות העבודה, לא רק למספרים.

קטי קטרין שטרית: אנחנו שומעים עכשיו שגם סקטור האחיות מצטרף.

קטי קטרין שטרית: זה ילך ויגדל לאור המצב.

קטי קטרין שטרית: צריך להגדיל את כמות המשרות כי כמות התיקים לא הגיונית.

אופיר כץ: המשרות קיימות.

אופיר כץ: הבעיה זה השכר.

קטי קטרין שטרית: אין מספיק.

ענבל חרמוני: אין היום עובדים שרוצים לעבוד בזה.

קטי קטרין שטרית: אם יהיה תמריץ, אני מאמינה שאנשים יעברו מההייטק לעבודה סוציאלית.

ניצן הורוביץ: אם מישהו תוקף היום באלימות מישהו, הוא יכול להיכנס לכלא.

אופיר כץ: רק על תקיפת שוטר יש היום עונש מאסר בפועל.

אופיר כץ: חשוב שנשמור על עובדי רפואה בגלל האלימות בבתי החולים.

אופיר כץ: צריך לבחון את העניין גם לגבי עובדים סוציאליים.

ניצן הורוביץ: אנשים באוצר מסכימים למה שהיא אומרת, הם מודים שצריך שם להעלות, אבל כמו שאתה יודע, יש עוד סקטורים.

ניצן הורוביץ: באוצר מפחדים שהעניין פה יהווה תקדים לאחיות ולכל מיני דברים אחרים.

ניצן הורוביץ: הם מסרבים לא בגלל שהם לא מסכימים.

ניצן הורוביץ: זה נכון שאצל העובדים הסוציאליים יש איבוד שכר קשה ביותר.

ניצן הורוביץ: צריך לנהוג פה בענייניות, להגיד שלאלה באמת מגיע.

ניצן הורוביץ: בגלל העלייה בקורונה הם עמוסים בטירוף.

ניצן הורוביץ: בגלל שהן עובדות מסורות הן לא אומרות "לא".

ניצן הורוביץ: הן מתקשרות מהבית, הן הולכות בלילה.

ניצן הורוביץ: צריך לפתור את העניין הזה.

ינון אזולאי: השבוע הייתה הפגנה.

ינון אזולאי: ראינו באיזה ברוטאליות השוטרים הכו ועצרו את העובדות הסוציאליות שבסך הכל באו להפגין ולהביע את הכאב שלהן, אבל זו דרכה של המשטרה.

ינון אזולאי: אנחנו רואים את זה גם בציבור החרדי.

ינון אזולאי: העובדים הסוציאליים, ברוכים הבאים למועדון, וסליחה שאני אומר את זה.

ינון אזולאי: תאמיני לי שאנחנו ואתם מספיק חזקים.

ינון אזולאי: העובדים הסוציאליים עושים עבודת קודש.

ינון אזולאי: כל מי שאומרים לו במדינת ישראל שהוא עושה עבודת קודש הוא צריך, לצערי, לעבוד בהתנדבות.

ינון אזולאי: זה המצב במדינה.

ינון אזולאי: העובדים הסוציאליים עובדים בשכר מינימום.

ינון אזולאי: אני יודע מה זה עובדים סוציאליים, כי עבדתי צמוד לרווחה עם נוער בסיכון, אני מלווה אנשים קשישים עד היום, אני מתנדב ועושה מה שרק אפשר.

ינון אזולאי: שאול מרידור, אם אני לא טועה, אמר שזה לא הזמן עכשיו לבוא.

ינון אזולאי: ואני שואל, מתי זה הזמן?

ינון אזולאי: כשהכל רגוע, אז אומרים: למה אתם באים, לא צריך אתכם.

ינון אזולאי: כשפתאום צריך אותם, אז אומרים: זה לא הזמן.

ינון אזולאי: ואני אומר, זה הזמן, זה המקום שאתם צריכים לבוא ולהיאבק.

ינון אזולאי: אנחנו צריכים להיות לכם לפה, אנחנו צריכים להשתדל לעזור לכך שעבודת הקודש שלכם תתורגם לכסף ולשכר כך שתוכלו להביא לחם בכבוד לילדים שלכם.

ינון אזולאי: כמו שלילדים שלנו אנחנו מביאים, גם לכם מגיע בזכות ולא בחסד.

מיקי לוי: אני מצטרף לכל מה שנאמר פה.

מיקי לוי: כולנו מזדהים, כולנו רוצים.

מיקי לוי: חבריי לקואליציה, בישיבת הקואליציה שלכם, בישיבת המפלגה שלכם תרימו את העניין הזה.

מיקי לוי: בוועדת הכספים זה נחמד לבוא ולהגיב.

מיקי לוי: אתם יכולים להרים את זה.

שלמה דולברג: אנחנו טוענים כבר הרבה זמן ששכר העובדים הסוציאליים והתנאים שלהם חייבים להשתפר.

שלמה דולברג: אמרנו את זה בכל ההזדמנויות הרלוונטיות.

שלמה דולברג: אנחנו נעשה כל מאמץ.

שלמה דולברג: למעלה מ-200 ראשי רשויות מקומיות חתמו על מכתב שתובע להסדיר את העניין הזה.

שלמה דולברג: אני מסכים עם כל הטענות של הגברת חרמוני, אחת לאחת.

שלמה דולברג: זה הזמן לקום ולעשות.

נתנאל אשרי: גם אנחנו מוקירים ומעריכים את העבודה ואת הפעילות של העובדים הסוציאליים, בטח ובטח בתקופת הקורונה.

נתנאל אשרי: השקענו מאות מיליוני שקלים בגל הראשון בהפעלת השירותים עבור האנשים שצריכים אותם.

נתנאל אשרי: עשינו פעילות מאוד מאוד מהירה בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה.

נתנאל אשרי: אנחנו רואים את הסיטואציה שנוצרה כתוצאה מהקורונה, אנחנו לא מתעלמים ממנה.

נתנאל אשרי: אני לא מקבל את הטענה של "לא לשבת", של "לא לנהל דיונים".

נתנאל אשרי: אמנם היינו בסיטואציה של ממשלת מעבר לאורך הרבה מאוד זמן, וגם לא היה חוק תקציב מאושר, אבל נפגשנו עם איגוד העובדים הסוציאליים עשרות פעמים בנושא המוגנות.

נתנאל אשרי: הממונה על השכר נפגש איתם בנושא השכר.

נתנאל אשרי: כל הפגישות האלו היו תחת הדיסציפלינה שאומרת שידנו כבולות בגלל הסיטואציה הפוליטית שנוצרה.

נתנאל אשרי: האיגוד ידע את זה לאורך כל התקופה.

נתנאל אשרי: נפגשנו איתם לפחות ארבע פעמים בשבוע האחרון.

משה גפני: האם יש אופק למה שהעלתה גברת חרמוני?

משה גפני: האם אתה יכול לטעת בנו תקווה שהבעיה מתקדמת לכיוון של פתרון?

נתנאל אשרי: היו פגישות מרובות בינינו לבין האיגוד בנושא של המוגנות.

נתנאל אשרי: הושגה התקדמות אף על פי שהיינו בלי תקציב מאושר.

נתנאל אשרי: עכשיו יבוא תקציב למשרד הרווחה.

נתנאל אשרי: אנחנו נמליץ לאשר תכנית מוגנות כלשהי.

נתנאל אשרי: מכאן והלאה הנושא עומד בתעדוף של המשרד ושל השר.

משה גפני: האם אתה יכול להגיד לוועדת הכספים שבתקציב שהוכן יש שינוי מבחינת השכר של העובדים הסוציאליים?

נתנאל אשרי: אנחנו עדיין במגעים.

נתנאל אשרי: העניין של המוגנות נמצא במשרד הרווחה.

נתנאל אשרי: אמרה פה יושבת-ראש האיגוד שהעובדה שהמערכת מתפקדת זה פייק ניוז.

נתנאל אשרי: אני חושב שזאת אמירה מאוד מאוד קשה ופוגענית כלפי כל האנשים שמקבלים שירות מהמערכת - כלפי 10,000 בעלי מוגבלות, כלפי אנשים בעוני, וגם כלפי העובדות הסוציאליות והעובדים.

נתנאל אשרי: דובר פה על 300 תיקים לעובד.

נתנאל אשרי: היום בישראל נפתחים 450,000 תיקים במחלקות לשירותים חברתיים, ויש במחלקות האלו 5,000 תקנים.

נתנאל אשרי: אם תעשו את החישוב, זה יוצא 90 תיקים לעובד סוציאלי.

ינון אזולאי: לא כל תיק הוא אותו תיק.

נתנאל אשרי: המספר שהצגתי הוא מספר ממוצע.

ינון אזולאי: פעם יצא לך להכיר משפחה שזקוקה לרווחה, לראות מה הטיפול?

ינון אזולאי: יצא לך להתלוות למשפחה כזאת במשך 24 שעות?

ינון אזולאי: לי יצא.

משה גפני: אנחנו לא ועדת העבודה והרווחה.

משה גפני: המעורבות שלנו בעניין הזה, מלבד המעורבות הציבורית, היא רק המעורבות הכספית.

משה גפני: זה החלק שלנו.

משה גפני: הנושא של כמות התיקים שעובד או עובדת סוציאלית מטפלים בהם זה בסמכות ועדת העבודה והרווחה, זה לא בטיפול ועדת הכספים.

משה גפני: מתי אתם יושבים עוד פעם עם הוועד?

משה גפני: מה הכיוון שאליו אתם הולכים?

משה גפני: תהיה בעיה להעביר כאן תקציב אם לא יהיה פתרון חלקי או אופק.

משה גפני: תגיד לי מתי אתם נפגשים לדון על התקציב ועל השכר של העובדים הסוציאליים, מה אתם הולכים לעשות.

נתנאל אשרי: נקבעה פגישה למחר.

נתנאל אשרי: כדי לענות על נושא התכנית שלנו צריך להיכנס לפרטים שמעניינים את ועדת העבודה והרווחה.

נתנאל אשרי: למה?

נתנאל אשרי: כי הבעיות נמצאות במספרים האלה, לא במספר הגדול של השכר.

נתנאל אשרי: איגוד העובדים הסוציאליים דרש כדרישת סף לכניסה למו"מ 1,250 שקלים תוספת רוחבית לכל עובד לחודש.

ענבל חרמוני: עד להחלת הרפורמה.

נתנאל אשרי: אני רוצה להקריא לכם, וזה מנתונים מנהליים, את המשכורות הממוצעות של עובדים ברשויות המקומיות בדרגות הגבוהות שהתוספת הזאת התבקשה גם בשבילם.

נתנאל אשרי: עובד סוציאלי בדרגה א'1 – 31,152 שקלים בחודש.

ענבל חרמוני: הוא לא יקבל.

ינון אזולאי: כמה כאלה יש?

ינון אזולאי: אתה לוקח כמה עובדים שהגיעו לזה בזכות ולא בחסד?

ינון אזולאי: העובדים הסוציאליים נותנים את הנשמה שלהם.

ינון אזולאי: תסתכל על הקטנים, אל תסתכל על הגדולים.

ינון אזולאי: הגדולים לא יקבלו תוספת שכר.

נתנאל אשרי: אני מספר לך מה הייתה הדרישה של האיגוד.

משה גפני: אני מבקש לדעת ביום אם התקדמתם, אם לא התקדמתם, ואם התקדמתם, במה התקדמתם.

משה גפני: לא מה התקדמתם בנושאים שבסמכות ועדת העבודה והרווחה, אלא מה התקדמתם בנושאים הכספיים.

משה גפני: אם תבוא ותגיד לנו שבאלה שמקבלים שכר גבוה לא מטפלים, אנחנו נהיה איתך, אבל לכל האחרים תצטרך להוסיף כסף לשכר.

משה גפני: אי אפשר בתקופה הזאת שתהיה שביתה של העובדים הסוציאליים.

נתנאל אשרי: אם אפשר רק לבקש מהוועדה לשאול את האיגוד לגבי ועדת החריגים של המקרים שהיא מאשרת או לא מאשרת.

נתנאל אשרי: יש לנו מקרים קשים ביותר שלא זוכים למענה כרגע.

משה גפני: אני אשקול את הבקשה לגבי ועדת החריגים.

משה גפני: אני אבקש, כפי שאמרתם, שתתקיים מחר ישיבה.

ענבל חרמוני: למה דוחים למחר?

ענבל חרמוני: השביתה מחר נכנסת ליום העשירי שלה.

משה גפני: נתנאל, אתם יכולים לשבת היום?

נתנאל אשרי: אני יכול לבדוק.

משה גפני: אני מבקש תשובה לגבי העניין הזה.

משה גפני: הנושא הזה של שירות התעסוקה.

משה גפני: איפה אנחנו עומדים עם זה?

אופיר פינטו: החוק שעבר הסמיך את רשות התעסוקה להיות המנהל של הפרויקט.

אופיר פינטו: מה שעובר לרשות המיסים זה לא הנתונים שמר שפיגלר מעביר או ביטוח לאומי מעביר לרשות התעסוקה, זה רק החישוב הסופי של כמה כסף מגיע לכל מעסיק.

אופיר פינטו: כל שאר הנתונים שמועברים מכל הגופים, בין אם זה ביטוח לאומי, רשות המסים, משרד הכלכלה, משרד החינוך, משרד הרווחה, נשמרים בשירות התעסוקה, לא מועברים הלאה לגורמים אחרים.

אופיר פינטו: מה שעובר זה הסכום הסופי למעסיק, ואת זה רשות המיסים מקבלת ומשלמת.

אופיר פינטו: בנוגע להעברות המידע, מר שפיגלר דיבר גם על חלופת מכתבים שהייתה בינו לבין מנכ"ל שירות התעסוקה.

אופיר פינטו: אנחנו רצינו לייצר את מנגנון השאילתות.

אופיר פינטו: הוועדה אישרה שהנתונים לא יעברו כקבצים אלא כשאילתות בנוגע לאנשים שהגישו בקשה.

אופיר פינטו: רצינו להסדיר את כל המנגנון הזה לפני שאנחנו יוצאים לדרך, כדי שנוכל לשלם כמה שיותר מהר את הכסף למעסיקים.

אופיר פינטו: החוק עבר ב-16.6.

אופיר פינטו: ניתנו לנו 30 ימים להתארגן.

אופיר פינטו: אנחנו אמורים לעלות לאוויר בעוד יומיים, ביום רביעי.

אופיר פינטו: עכשיו אנחנו מראים לוועדה את הטפסים שפיתחנו ואת המנגנון שפיתחנו בשביל לשלם למעסיקים כמה שיותר מהר את הכסף שלהם.

משה גפני: אתם ערוכים להעביר לרשות המיסים את הוראות התשלום לגבי כל אחד שממלא את הטופס?

אופיר פינטו: המנגנון מול רשות המיסים בנוי ומוכן.

אופיר פינטו: מה שלא מוכן זה מנגנון הבקרה, וזה בגלל שעדיין לא הגענו לסיכום תקציבי מול האוצר.

אופיר פינטו: כמו שדובר גם מול ביטוח לאומי, מנגנון העברת הנתונים מהביטוח הלאומי לשירות התעסוקה עדיין לא נסגר סופית ולא הוכן.

אופיר פינטו: עד עכשיו לא היה שיתוף פעולה.

משה גפני: אם אני בא וממלא את הטופס, אתם מעבירים את זה לרשות המיסים?

אופיר פינטו: אחרי מילוי הטופס אנחנו עושים את הבקרות מול הנתונים המינהליים שיש לנו, רק אז מעבירים לרשות המיסים הכי מהר שאנחנו יכולים.

משה גפני: כמה זמן זה הכי מהר?

אופיר פינטו: בחוק הוחלט שתוך 21 ימים אנחנו חייבים להחזיר תשובה למעסיק.

אופיר פינטו: מהרגע שכל המידע אצלנו אנחנו חייבים להחזיר תשובה למעסיק.

אופיר פינטו: אנחנו מצפים לעשות את זה הרבה יותר מהר מזה.

אופיר פינטו: החוק חייב אותנו לעמוד ב-21 ימים.

אופיר פינטו: כשמגיעים לרמת העובדים המזכים, אז יש אופציה למלא את הטפסים באתר עצמו.

אופיר פינטו: אם המעסיק מעדיף, הוא יכול למלא בקובץ אקסל.

אופיר פינטו: אין מינימום של עובדים שצריכים להיות בעסק כדי שהמעסיק יבחר בשיטה הזאת.

אופיר פינטו: ברגע שהוא ממלא את הטפסים והנתונים נקלטים אצלנו, אנחנו מעבירים את האישור לעובד, והעובד צריך לאשר את ההצהרה של המעסיק.

משה גפני: אני מבקש שתשלח לנו דוגמה של הטופס, כדי שנראה שזה טופס שווה לכל נפש ואפשר לבצע את זה.

אופיר פינטו: אנחנו עדיין עושים על הטופס בדיקות.

אופיר פינטו: אנחנו רוצים לבדוק שאין לנו טעויות כתיב.

משה גפני: כמה זמן אתם צריכים?

אופיר פינטו: אנחנו מקווים מאוד שעד מחר סביב הצוהרים כבר הכל יהיה מוכן.

אופיר פינטו: תזכור שביום רביעי אנחנו צריכים לעלות לאוויר.

משה גפני: אני מבקש להעביר לנו דוגמה.

משה גפני: כמה זמן ייקח עד שהם יקבלו את הכסף?

מירי סביון: לגבי תשלום המענק נערכנו בחודש האחרון ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם שירות התעסוקה.

מירי סביון: ברגע שנקבל את המידע בצורה מקוונת משירות התעסוקה לגבי הזכאות, נוכל להעביר את הכסף תוך יומיים-שלושה לחשבון הבנק של הזכאים.

מירי סביון: צריך להבין שהתפקיד של רשות המיסים הוא לשלם את הכספים האלה.

מירי סביון: מהרגע שיעבור אלינו הקובץ הראשון עם הזכאים, נוכל לשלם תוך ימים ספורים.

משה גפני: יש לך הערכה לגבי מתי העובד הראשון יקבל את הכסף?

מירי סביון: את הערכה הזאת כדאי לקבל משירות התעסוקה.

מירי סביון: אנחנו יכולים לבוא ולהגיד שמהרגע ששירות התעסוקה מעבירים אלינו את הנתונים, אנחנו משלמים את הכסף תוך יומיים-שלושה.

מירי סביון: אנחנו פנינו כבר ללשכות המייצגים, ביקשנו שיעדכנו את חשבונות הבנק הרלוונטי וכו' כדי שברגע שהנתונים האלה מגיעים נוכל לשלם את הכסף בצורה הכי מהירה.

מירי סביון: התהליך העסקי העיקרי, שזה מה שאופיר הסביר כאן, בין המעסיקים לבין הממשלה מבוצע בשירות התעסוקה – קבלת הנתונים, הממשקים, הבדיקה שלהם.

מירי סביון: רשות המיסים היא גורם משלם.

משה גפני: יש כסף?

מירי סביון: כן.

מירי סביון: ברגע שיהיה צריך יהיה כסף לתשלום.

משה גפני: למה שר האוצר ביקש ממני להעביר את זה מהר?

משה גפני: אני לא רואה שממהרים כל כך.

מירי סביון: כל הגורמים הביצועיים עובדים כדי שהמענק הזה ישולם בלוחות זמנים שהוועדה הזאת קבעה.

מירי סביון: שירות התעסוקה פועל כדי לקלוט את הבקשות ולקבוע את הזכאות, זאת עם כל הבקרות שצריך לערוך.

מירי סביון: כל הגופים הרלוונטיים שותפים בעשייה הזאת.

מירי סביון: רשות המיסים ערוכה לשלם את הכסף.

משה גפני: האם את יכולה להודיע לי מתי שילמתם לאיש הראשון שזכאי למענק הזה?

מירי סביון: נשמח לספק נתונים על הסכומים שמשולמים, כל זאת תוך שמירה על חובת הסודיות.

משה גפני: האם תוכלי להגיד לי מתי אתם משלמים לאיש הראשון?

משה גפני: מעניין אותי כמה זמן לוקח התהליך הזה.

מירי סביון: ברגע שהנתונים יעברו אלינו לגבי הזכאויות נעביר את הכספים תוך ימים ספורים.

אופיר פינטו: בחוק קבעתם ששר האוצר צריך לדווח לכם על ביצוע התקציב.

אופיר פינטו: בסוף אוגוסט אנחנו אמורים לתת עדכונים.

אופיר פינטו: תהיה לנו גם מערכת שמציגה באופן שוטף כמה כסף שולם.

אלכס קושניר: ראינו שברגע שטענו טפסים חדשים באתרים של ביטוח לאומי ושל שירות התעסוקה, האתרים קרסו.

אלכס קושניר: האם יש היערכות מוקדמת של שירות התעסוקה לקבלת הרבה פונים באתר?

אלכס קושניר: אם אנחנו מסתכלים על נתוני האבטלה, אנחנו לא רואים אותם יורדים.

אלכס קושניר: זה אומר שאף אחד לא מחזיר את העובדים לעבודה בגלל הגל השני.

אלכס קושניר: החוק מדבר על ארבע פעימות.

אלכס קושניר: השאלה אם בכלל החוק הזה רלוונטי נכון לעכשיו, או שצריך לחשוב על חוק אחר.

אופיר פינטו: ביצענו בשבוע שעבר בדיקת עומסים.

אופיר פינטו: ראינו שעד 50,000 אנשים יכולים להגיש את הבקשות במקביל.

אופיר פינטו: עשינו הצגה של המערכת למעסיקים ולנציגים מלשכת רואי החשבון.

אופיר פינטו: הראינו להם.

אופיר פינטו: אנחנו מטמיעים חלק מההערות שהחוק מאפשר לנו.

משה גפני: מירי, את יכולה להגיד לנו על המענקים האחרים?

מירי סביון: רשות המיסים, כמו שאתם יודעים, אחראית עד עכשיו לתשלום שלוש פעימות של מענקים.

מירי סביון: פעימה ראשונה היא לעצמאיים, פעימה שנייה היא לעצמאיים, ופעימה שלישית היא להשתתפות בהוצאות.

מירי סביון: לגבי הפעימה הראשונה, נכון לאתמול שולמו לכ-246,000 זכאים סך כולל של כמעט 963 מיליון שקלים.

ינון אזולאי: מתוך כמה שהגישו?

מירי סביון: כל מי שזכאי מקבל באופן מיידי.

אלכס קושניר: כמה זכאים יש?

מירי סביון: כנראה שזה פחות או יותר המיצוי.

מירי סביון: הפעימה הראשונה כבר הסתיימה.

מירי סביון: כל האומדנים שנעשו מלכתחילה היו אומדנים שלנו במהלך חודש מרץ לגבי כמות העסקים שירדו בשיעורים שחשבנו שירדו.

מירי סביון: לא תמיד האחוזים האלה התממשו.

מירי סביון: הערכה הייתה הערכה סטטיסטית, לכן זה לא מספרים מדויקים.

מירי סביון: יש כמעט 388,000 זכאים שקיבלו סכום כולל של שני מיליארד 126 מיליון שקלים בפעימה השנייה.

מירי סביון: בתוך אותה קבוצה, לסדר גודל של כ-380,000 אושרה פעימה נוספת בסך כולל של כמיליארד 800 שישולמו במהלך השבוע הזה.

מירי סביון: הנושא של השתתפות בהוצאות קבועות מחולק לשתי קבוצות.

מירי סביון: בקבוצת העסקים שהמחזור שלהם הוא עד 300,000 שקל יש לנו כ-243,000 אנשים זכאים, כשהסכום שהתקבל הוא קרוב ל-348 מיליון שקלים.

מירי סביון: לגבי השתתפות בהוצאות קבועות לעסקים גדולים שהמחזור שלהם הוא בין 300,000 ל-20 מיליון שקל, סך כל הבקשות שהוגשו הן למעלה מ-92,000.

מירי סביון: עד עכשיו סיימנו את הטיפול ב-86,700 בקשות.

מירי סביון: 83,763 מתוכן, שמהוות כמעט 91% מהבקשות, אושרו לטיפול.

מירי סביון: יש כמעט 3,000 שלא אושרו לטיפול.

מירי סביון: זה אומר שהסתיים הטיפול ב-94% מהבקשות.

מירי סביון: יש כ-5,500 מקרים שעדיין נמצאים בתהליך.

מירי סביון: המקרים האלה קיבלו מקדמות בשיעור של לפחות 40% מהזכאות שלהם.

משה גפני: למה לא יותר?

מירי סביון: זה צפוי לעלות.

משה גפני: לכמה יעלה?

מירי סביון: הדברים יובהרו כשנגיש את הצעת החוק.

משה גפני: לגבי המקדמות אתם לא צריכים חוק.

מירי סביון: נכון.

משה גפני: אם אתם מתכוונים להעלות את המקדמות, וסביר שצריך לעשות את זה, מה זה קשור לחוק?

מירי סביון: קצב הטיפול כרגע הוא מאוד מהיר.

מירי סביון: באותם מקרים בהם אנחנו חושבים שהטיפול יתארך וייתכן שנשלם יותר - נגדיל את המקדמה.

משה גפני: לכמה?

מירי סביון: כרגע המקדמה עומדת על 40%.

מירי סביון: אנחנו עושים מאמץ כדי לסיים את הטיפול בתביעות האלו.

מירי סביון: אנחנו מצמצמים את הפער.

מירי סביון: אנחנו נסיים את הטיפול תוך ימים או שבועות ממש מעטים.

מירי סביון: זה אמור להתארך במקרים שבהם יש איזה שהוא פער מאוד גדול בין התביעה לבין מה שאנחנו חושבים שצריך לשלם.

משה גפני: אני לא אוהב את ה-40%, אני חושב שזה מעט מידי.

מירי סביון: אנחנו עושים מאמץ לסיים את הטיפול כדי שהתשלום יהיה מלא.

מירי סביון: הסכום הכולל ששולם בפעימה הזאת הוא יותר ממיליארד 800 מיליון שקלים.

מירי סביון: זה מצטרף ל-347 מיליון ששולמו בפעימות האחרות.

מירי סביון: צריך לזכור שחלק גדול מהעסקים שזכאים לפעימה הזאת בוחרים להמתין לדיווחי מע"מ של יולי כדי שהם ייהנו מהמענק שמתבסס על הירידה במחזורים בחודשים מרץ עד יוני.

משה גפני: מה עם ה-500 מיליון שקל?

משה גפני: אנחנו ביקשנו שיעבירו את ה-500 מיליון שקלים האלה לאלה שלא פיטרו את העובדים.

משה גפני: איפה זה עומד?

מירי סביון: כרגע, למיטב ידיעתי, אין החלטה לגבי המענק הזה.

משה גפני: מה זאת אומרת?

משה גפני: עבר מאז הרבה זמן.

מירי סביון: לפי מה שאני מכירה כרגע את התכנית, אין התייחסות לחלק הזה.

משה גפני: את יכולה לבדוק את זה?

מירי סביון: אני אבדוק.

משה גפני: היו מעסיקים שלא פיטרו את העובדים.

משה גפני: בעיקר מעסיקים במפעלים הקטנים.

משה גפני: למה?

משה גפני: כי מעסיק במפעל קטן מכיר את העובד, הוא מכיר את המשפחה של העובד.

משה גפני: דווקא הוא נענש, דווקא הוא לא מקבל.

משה גפני: הייתה על זה ביקורת שעברה כחוט השני בוועדה, והייתה גם ביקורת ציבורית.

משה גפני: נאמר לנו שחלק מה-500 מיליון שאנחנו משאירים ילך למפעלים כאלה שלא פיטרו את העובדים.

משה גפני: שמחנו על האמירה הזאת, משום שזאת אמירה אידיאולוגית, היא לא רק אמירה כספית.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה נעשה עם ה-500 מיליון האלה.

שלמה קרעי: מה עם הקרן לעסקים בסיכון ב-60% ערבות מדינה שאישרנו לפני חודש וחצי?

מירי סביון: אני אעשה את כל הבירורים שביקשת.

מירי סביון: בכל מה שכרוך במעסיקים שלא הוציאו עובדים לחל"ת, בנוסחה בגין הוצאות קבועות יש התייחסות.

מירי סביון: אם אנחנו מדברים על שני עסקים זהים שאחד מהם הוציא עובדים לחל"ת והשני לו, אותו עסק שלא הוציא עובדים לחל"ת יקבל מענק בשיעור יותר גבוה מעסק שכן הוציא עובדים לחל"ת.

מירי סביון: יש פיצוי מסוים לעסקים שלא הוציאו עובדים לחל"ת במענק של ההוצאות הקבועות.

שלמה קרעי: מי שמוציא עובדים לחל"ת מקבל עליהם 7,500 שקל כשהוא מחזיר אותם.

שלמה קרעי: כמה כסף יקבל מעסיק שלא הוציא עובדים לחל"ת?

מירי סביון: זה מאוד תלוי במחזור של אותו מעסיק.

מירי סביון: כל תשובה שאני אתן לא תהיה תשובה מדויקת.

משה גפני: אני אבקש את כל הנתונים יותר מפורט.

משה גפני: תגידו לנו תשובה גם לגבי מה שהעלה חבר הכנסת קרעי.

משה גפני: תגידו לנו אם לקחו את החצי מיליארד שקל האלה ושילבו אותם במשהו אחר.

משה גפני: אם לא, אני מבקש לדעת מה התכניות, מה הולכים לעשות עם זה.

אלי ביתן: אני אציג את הביצוע של התכנית ביחס לתכנון.

אלי ביתן: הנתונים מעודכנים נכון לאתמול בערב.

אלי ביתן: הביצוע נכון להיום של כל התכנית הוא 51%.

אלי ביתן: החלוקה בין הוצאה תקציבית לבין אשראי - פחות או יותר 50%-50%.

משה גפני: למה 50% ביצוע?

אלי ביתן: ההוצאה התקציבית היא ב-47% ביצוע, והאשראי הוא בביצוע של 55%.

אלי ביתן: ההתפלגות של הביצוע מחודש אפריל עד 12 ביולי הוא 50.4 מיליארד שקל.

אלי ביתן: במענה בריאותי ואזרחי, הביצוע הוא 8.6 ביחס ל-14 מיליארד שקל, שזה 61%.

אלי ביתן: בביטחון סוציאלי, הביצוע הוא 13.9 מיליארד לעומת 26, שזה 53%.

אלי ביתן: בהמשכיות עסקית, הביצוע הוא 26.7 מיליארד שקל ביחס ל-54.8, שזה 49%.

אלי ביתן: בפיתוח המשק, הביצוע הוא 1.3, שזה 28%.

משה גפני: למה הביצוע הוא ביצוע נמוך?

אלי ביתן: צריך לפנות לכל יחידה ויחידה כדי להבין את הבעייתיות בביצוע.

אלי ביתן: חלק מהדברים תלויים בביקוש.

אלי ביתן: יש הלוואות לעסקים קטנים שהביקוש שם הוא גבוה מאוד ואז זה קורה, ויש הלוואות לעסקים גדולים שהביקוש הוא נמוך ואז זה לא קורה.

אלי ביתן: הדבר השני הוא יכולת הביצוע של הממשלה כשיש תהליכים מורכבים, כמו הכשרות מקצועיות שלוקח זמן לבצע.

אלי ביתן: צריך לזכור שחלק גדול ונכבד מהתכנית זה עבור חצי השנה הקרובה.

משה גפני: אנשים פונים אלינו ואומרים שהבנק לא נותן להם הלוואה בגלל שרמת הסיכון שלהם גבוהה.

משה גפני: האם זה נכון?

אלי ביתן: זה לא התחום המקצועי שלי.

אלי ביתן: צריך לפנות למי שרלוונטי ולהציג את השאלה בפניו.

ניר ברקת: אחוז אחד של מימוש לעסקים בסיכון.

משה גפני: מתברר שיש דברים שהם בתת ביצוע.

משה גפני: אחד הדברים המרכזיים בתת ביצוע זה הקרן להלוואות בסיכון.

משה גפני: דווקא הם אלה שצריכים את העזרה.

משה גפני: 99% מתוך הכסף הזה לא בוצע.

משה גפני: מי אחראי על זה?

אלי ביתן: צריך לפנות לחשב הכללי, למי שאחראי על התחום הזה.

משה גפני: אני אפנה לחשב הכללי, אני אבקש לדעת למה זה לא בוצע.

משה גפני: אם הסיבות הן טכניות, נשמע מה הסיבות הטכניות, אבל אם הסיבות הן סיבות אחרות, אני אביא את זה לוועדה.

משה גפני: האם אתה יכול לפנות בשמי?

אלי ביתן: כן.

ניר ברקת: אני מציע להסב את זה מהלוואות למענקים.

משה גפני: אני מבקש שהחשב הכללי יאמר לנו למה לא בוצעה הקרן להלוואות בסיכון.

משה גפני: יכול להיות שבאמת נצטרך להסב את זה.

ניר ברקת: תן להם מענק, לא הלוואה.

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון.

שלמה קרעי: למה אפס אחוז ביצוע בהחזר של מקדמות?

מירי סביון: אנחנו צריכים להגיש חקיקה לוועדה הזאת, כדי שאפשר יהיה להחזיר את זה.

משה גפני: אנחנו נמשיך את המעקב אחרי הביצוע.

משה גפני: יש פה אנשים מהמגזר השלישי?

שלמה קרעי: גם זה אפס אחוז ביצוע.

ליאור פינקל-פרל: אני חושבת שיש משהו שעובר כחוט השני בכל הישיבה הזאת, וזה שוועדת הכספים וחברי הכנסת הם אלה שמעלים את הנושא, מתייחסים ודואגים.

ליאור פינקל-פרל: ועדת הכספים וחברי הוועדה, תודה רבה לכם שאתם מעלים את הנושא של קריסת השירותים החברתיים בקרב המגזר השלישי וגם את הנושא של השביתה של העובדים הסוציאליים.

ליאור פינקל-פרל: ניתן לראות שהפקידות המקצועית ומשרד האוצר לא מתייחסים למה שקורה במגזר השלישי.

ליאור פינקל-פרל: רשות המיסים לא סיפרה שמתוך 300 עמותות שהגישו בקשות בפעימה השלישית, רק 30 קיבלו.

ליאור פינקל-פרל: אגף החשב הכללי לא הציג את השקף שמראה שיש אפס אחוז ביצוע בסיוע למגזר השלישי.

ליאור פינקל-פרל: קרן של 200 מיליון שאמורה הייתה לקום, עד היום עוד לא קמה, בגלל שהיא פוצלה בין מסלולים שאי אפשר לעקוב אחריהם.

ליאור פינקל-פרל: עמותות וארגונים חברתיים ללא מטרות רווח קורסים.

ליאור פינקל-פרל: אנחנו ארבעה חודשים לתוך המשבר.

ליאור פינקל-פרל: הכסף לא עובר.

ליאור פינקל-פרל: אני לא אומרת את זה, משרד האוצר אומר את זה.

ליאור פינקל-פרל: הארגונים ממשיכים לפעול על אדים אחרונים.

ליאור פינקל-פרל: הביקושים רק גוברים.

ליאור פינקל-פרל: הארגונים ממשיכים לחלק יותר סלי מזון למשפחות שחוצות את קו העוני.

ליאור פינקל-פרל: יש יותר נפגעי חרדה, יש יותר נערים ונערות בסיכון, יש יותר נשים שנפגעות מאלימות במשפחה.

ליאור פינקל-פרל: תודה לכם, חברי הוועדה, רק בזכותכם הנושא תדיר עולה ושומעים את הקול שלנו.

משה גפני: לא נרפה מזה.

ליאור פינקל-פרל: מקבלי ההחלטות במשרד האוצר לא ישבו עם נציגות המגזר השלישי עד היום, למרות שהגשנו מסמך מפורט.

משה גפני: למה לא ישבתם?

שירה עמיאל בן אבא: אני לא מכירה את הגוף הזה.

שירה עמיאל בן אבא: ישבנו עם הרבה גופים נתמכים ככל שהיו מעוניינים.

משה גפני: מתי אתם אמורים לשבת עם המגזר השלישי?

משה גפני: כל אחד מאיתנו פה הוא מגזר שלישי.

משה גפני: נתנו את ידינו להחלטה של משרד האוצר להוציא את הנושאים החברתיים מתקציב המדינה.

משה גפני: גם במגזר השלישי אתם רוצים לפגוע?

שירה עמיאל בן אבא: אין בעיה לקיים פגישה.

משה גפני: אני מבקש שתבקשי פגישה משר האוצר, מהמנכ"לית.

משה גפני: אנחנו רוצים לדעת אם נקבעה פגישה, מתי.

משה גפני: אם הייתה פגישה, אנחנו רוצים לדעת מה היו תוצאותיה.

משה גפני: אנחנו לא נרפה מהעניין הזה.

ליאור פינקל-פרל: המעגל צריך להדאיג את כולנו.

ליאור פינקל-פרל: מכל ארגון שייסגר ייפלטו עובדים נוספים למעגל האבטלה.

ליאור פינקל-פרל: מדובר ב-500,000 עובדים בנוסף ל-500,000 מתנדבים בשגרה.

ליאור פינקל-פרל: לא יישאר מי שייתן את השירותים לאוכלוסיות שהכי זקוקות לסיוע.

ליאור פינקל-פרל: שנים רבות בנינו תשתית חברתית נפלאה.

ליאור פינקל-פרל: היום אנחנו עדים לקריסה שלה.

ליאור פינקל-פרל: קודם נותנים טיפול למי שמדמם הכי הרבה, לא למי שצועק הכי חזק.

ליאור פינקל-פרל: הארגונים ממשיכים לפעול על אדים, זה לא יחזיק עוד הרבה זמן.

משה גפני: את הדיון הזה נמשיך.

מירי סביון: הוגשו עד עכשיו 448 בקשות של גופים כאלה.

מירי סביון: 332 אושרו.

ניר ברקת: למה זה לא מופיע בדוח?

שירה עמיאל בן אבא: ה-200 מיליון, שהוקצו במסגרת התכנית שאושרה ב-30 במרץ, ינותבו לשני צרכים.

שירה עמיאל בן אבא: אחד זה סיוע לגופים נתמכים, כשמרבית הגופים הנתמכים הם בתחום התרבות.

שירה עמיאל בן אבא: מדובר בגופים שנתמכים על ידי המדינה גם בשגרה.

שירה עמיאל בן אבא: כרגע נעשו כמה מהלכים, כשאחד מהם זה הקלות ברגולציה של התמיכה, לאפשר תמיכה גם ללא פעילות.

שירה עמיאל בן אבא: בנוסף, קרן משותפת ביחד עם הג'וינט שתסייע למגזר השלישי.

ליאור פינקל-פרל: שטרם קמה.

שירה עמיאל בן אבא: ארגוני המגזר השלישי, כמו גופים אחרים במשק, זכאים גם לפעימה השנייה.

ניר ברקת: הדוח שלכם לא ברור.

ניר ברקת: מה בפועל כן יצא?

שירה עמיאל בן אבא: אנחנו לא מראים כל מענק איפה התקבל, גם לא למגזר שלישי.

משה גפני: אחד הדברים שמעניינים אותנו זה המגזר השלישי.

משה גפני: בתכנית שמוצגת פה לפנינו אין את כל הדברים שאמרת.

משה גפני: הייתם צריכים לבודד את המגזר השלישי, להגיד שהם מקבלים בפעם הזאת ככה, לא להביא לנו דף שבו כתוב שזה עדיין לא החל.

משה גפני: אנחנו צריכים לדעת את זה, לא לנחש את זה מתוך מספרים שאנחנו לא יודעים מה הם.

משה גפני: אני מבקש לבודד.

משה גפני: אני מבקש ממך, מר ביתן, את המגזר השלישי מתוך הסקירה הזאת.

משה גפני: כולנו רוצים לדעת כמה המגזר השלישי קיבל.

שירה עמיאל בן אבא: לעניין המגזר השלישי, ככל שזה משמעותי לוועדה, נעשה ניסיון למקד בכל הדרכים כמה קיבלו, כמה זכאיות, ולהגיע לדיון הבא עם הנתונים.

משה גפני: תעבירו לנו לפני הדיון הבא.

ליאור פינקל-פרל: הקרן של הג'וינט עדיין לא קמה.

ליאור פינקל-פרל: יש הרבה מאוד עמותות שעדיין לא זכאיות לשום סיוע.

משה גפני: אנחנו לא נשאיר אתכם לבד.

משה גפני: אני מבקש את הפגישה איתם.

שלמה קרעי: לגבי החזר מקדמות, יש לנו את החוק של הארכת מועדים, אפשר להכניס את זה שם.

משה גפני: נדבר על זה.

משה גפני: תודה רבה.